prot · GY0972 · 2011-03-15 00:00:00 — Jag är uppvuxen i en familj med rötter i yrkesfisket sedan tid ungefär och känner mycket starkt för det. Men jag känner också starkt för fiskenäringen i . De yrkesfiskare som finns kvar längs vår kust, som är längsta kust, måste vi värna om. De har i stort sett ensamma fått klä skott för att förekomsten av fisk minskar i våra hav trots att det finns många andra orsaker. tar i sin interpellation upp ett viktigt problem som behöver lösas. har haft ett tillfälligt undantag från EU:s gränsvärden för dioxiner i viss fisk i . Det gäller bland annat lax, sill, eller strömming som den kallas norr om , öring och . Undantaget innebär att fiskarterna inte får säljas annat än på den svenska marknaden förutsatt att ett system med kostråd för att informera konsumenterna om säker konsumtion av fisken finns. De ansvariga myndigheterna i utredde frågan om dioxiner för omkring och tog beslut, och föreslår nu att och ska få fortsätta med detta. är helt inne på att bevilja undantag, och det löper fram till . Landsbygdsministern talar ofta om Matlandet. Jag tycker att det är ett vackert uttryck. Jag hoppas att han inte har ensamrätt på detta uttryck. Men det är ett fint uttryck för vad som kan hända vid våra kuster och runt om i vårt land. Jag hoppas att landsbygdsministern och regeringen nu ser till att får fortsätta ha sitt undantag för yrkesfiskets skull och för att de som vill ska kunna njuta av fisk från våra hav. Det handlar också om vikten av att skapa stabilitet som kan ge framtidstro för företagare. Man kan inte ändra förutsättningarna hur som helst för dem som satsar på fiske. Efter att , regeringen och för bara tog ställning för att systemet med kostråd var fullt tillräckligt för att medge ett undantag investerade många fiskeföretag i allt från förädlingsanläggningar till olika fångstredskap. Enligt råd kan vuxna äta fet fisk från en gång utan att få i sig för mycket dioxin. Barn och gravida kvinnor ska vara försiktigare. Dessa kostråd är naturligtvis väldigt viktiga. I sammanhanget kan jag också nämna när det gäller fisk och fiskprodukter att det är mycket annan fisk än den som nämns här som äts av människor i vårt land och runt om i regionen. Vi importerar fisk bland annat från . Man kan förutse att tillgången på färsk fisk av andra fiskslag än de som undantaget gäller kommer att påverkas om avstår från att behålla undantaget. Över en miljon människor i norra har tillgång till färsk fisk från det småskaliga kustfisket i regionen. Fisket i och i har, likt min egen släkt, anor från tid. Vi kristdemokrater har precis som landsbygdsministern, tror och hoppas jag ambitionen att det här undantaget ska fortsätta att gälla för . 12 Landsbygdsminister (C): Jag vill tacka för den interpellation som jag har fått i det här viktiga ämnet. Interpellationen är viktig av det skälet att fisk är en viktig del i min och regeringens vision om Matlandet . Jag värnar om och jobbar på bred front med det småskaliga fisket, likaväl som med andra aktiviteter i kustbanden. Jag gör det därför att jag vill ha jobb, tillväxt och utveckling i alla delar i vårt land, bland annat genom att anpassa nya och förändrade fiskeregleringar så att de till exempel inte oproportionerligt drabbar det småskaliga kustfisket. När det gäller dioxiner och även PCB:er är det emellertid viktigt att vi fortsätter arbetet för att minska tillförseln av dioxiner till våra miljöer. Det är bara på det sättet som vi i grunden kan lösa problemet och på så sätt få bukt med det. Vi har, tycker jag, kommit långt på hemmaplan med att reducera utsläppen. På den internationella arenan, som det ju efterlysts synpunkter på här i debatten, lägger stor vikt vid arbetet inom ramen för olika internationella överenskommelser, till exempel luftvårdskonventionen om att begränsa utsläppen av luftföroreningar och om långlivade organiska föreningar, för att nämna två av de aktiviteter som är i gång för att minska de problem med PCB:er och dioxiner som vi har i vårt samhälle. är en av våra expertmyndigheter. Vi har varit tidigt ute, vilket jag också vill påpeka. bad vi och vårt fiskeriverk att bedöma konsekvenserna av det undantag som skulle gå ut , alltså , bedömde vi. I tid ligger vi , tycker jag, bra till för att kunna göra de övervägningar och bedömningar som vid alla typer av så här svåra avvägningar måste göras. Det är alltid avvägningar som måste göras, speciellt när det handlar om mat, livsmedel, som konsumeras av såväl vuxna som barn. För att komma till ett slut: Jag vill alltså tro att det finns en lösning som gör det möjligt för oss att behålla det småskaliga yrkesfisket och att runt detta utveckla andra verksamheter och näringar så att vi får tillväxt och nya jobb i de kustnära områdena detta som vi värnar folkhälsan. De avvägningar som behöver göras sker i en beredning som just nu pågår i därav det kanske inte helt klargörande svaret; ett sådant kan jag vid det här tillfället inte ge eftersom beredning pågår. Men min tro är, som sagt, att det är fullt möjligt att fortsätta med det småskaliga fisket som vi värnar folkhälsan. 13 (S): Eftersom jag kommer från utgår jag från läget där, men situationen är naturligtvis likadan i hela . Fisket i har alltid stått på fyra ben sill, torsk, ål och lax. Ålfisket får utövas endast av ett fåtal fiskare. Man måste också ha en viss inkomst från sitt ålfiske för att få fiska och få licens. Detsamma gäller för trålfiske efter sill. Torskfisket dominerar, men tillgången varierar år . Då återstår laxfisket som för många fiskare är ett viktigt komplement till annat fiske. Till dem som inte vet det kan jag säga att fisket är säsongsbetonat. Man fiskar alltså inte en och samma sort året runt. Man väljer att äta lokalt fångad lax hellre än odlad norsk lax eftersom andra fiskarter används till matning av denna. Bland annat sägs andra hotade arter användas. Östersjölaxen däremot föder sig själv. Många konsumenter vill använda lokala produkter och köpa direkt av fiskaren och därmed bidra till den lokala ekonomin. Surströmming, som naturligtvis inte finns i , samt böckling och närproducerade sillinläggningar är ytterligare produkter som skulle försvinna från marknaden. När det gäller halterna av miljögifterna PCB och dioxin finns det studier som bland annat och har redovisat och som visar att halterna sjunkit under . Man har också gjort studier av halterna av dessa ämnen i blodet på mönstrande män och i bröstmjölken hos kvinnor. Enligt alla miljöindikatorer fortsätter halterna att sjunka. Man kan konstatera att ytterst få barn äter stora mängder fisk. Ännu färre äter sill eller lax från . Vuxna har tillgång till en bra kostrådgivning, som sagts här. Man har också påtalat att kommissionen vill ge bland annat ett nytt undantag. Det gäller då sill som är större än och vild lax från . Jag har fått veta att man ska rösta om förslaget. Ministern får gärna korrigera mig där; det brinner ju i så fall i knutarna. skulle också, har man sagt, från till ta fram ståndpunkt. I så fall är det kanske lite konstigt om det ännu inte är klart. Dock kan det vara så att jag har felaktiga uppgifter. Fisket har länge varit på tillbakagång i . Men ett arbete med ett flertal åtgärder har påbörjats för att främja ett hållbart småskaligt kustfiske och vända den nedåtgående trenden. Dessa åtgärder har styrkts av regeringens strävan att satsa på ett hållbart småskaligt fiske. Biosfärkandidaten Arkipelag arbetar mycket bland annat tillsammans med fiskenäringen för en hållbar utveckling inom fisket. Man har tillskapat ett leaderområde inom Europeiska fiskerifonden som också verkar för att utveckla fiskenäringen. driver utvecklingsprojekt tillsammans med fiskenäringen inom området sälsäkra burfiskemetoder för torsk. Ett uteblivet undantag skulle medföra att arbetet med att utveckla småskaligt fiske avsevärt försvåras. Möjligheten att uppfylla visionerna inom miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård försämras. 14 (S): Jag kan ha den största respekt för hur man hanterar saker i det ska man självfallet ha men det här är en högaktuell fråga. Jag vet att många just nu lyssnar på den här debatten och som på något sätt känner att det är viktigt för egen del och för omgivningen att få klarlagt att detta hanteras på ett bra och förnuftigt sätt också internt i regeringen. Jag tror att landsbygdsministern har en god ambition när det gäller den här frågan. Men jag är lite rädd för att andra delar kanske lyckas överrumpla med argumentationen internt. Det är dock bara ren spekulation. Jag hoppas att ministern är så pass stark i sin åsikt att han kan driva frågan så långt som möjligt. Givetvis är detta ett viktigt ämne. Det är också viktigt med det arbete som bedrivs för att minska utsläpp av dioxin och PCB självklart; ingen ifrågasätter det. Fiske är, som sagt, en viktig del i visionen om Matlandet . Jag skulle vilja säga att det egentligen har en nyckelroll. Det gläder mig att landsbygdsministern i debatt efter debatt, i svar på skriftliga frågor med mera har talat sig varm för det kustnära fisket. Det är bra. Men jag hoppas att det i slutändan när resultatet ska redovisas inte bara var vackra ord och ingen handling, för mer än så förtjänar det svenska fisket. Jag såg att hänvisade till att man kan köpa och äta odlad lax. Då vill jag bara säga att om man kör med den argumentationen, har man då tänkt på att den odlade laxen medicineras och äter massvis av annan fisk som antingen är överfiskad eller utrotningshotad? Sedan ska vi inte tala om transporterna av den. 15 (KD): Tack, landsbygdsministern, för svaret och uttrycket för tron på en lösning! Det finns många oroliga fiskare runt om, som vi hörde säga, och det är säkert många som ser på detta . Vi hoppas att det må lyckas ministern att få detta undantag att fortsätta. har samma iver för detta för Blekingefiskare, och jag från känner också starkt för fiskare runt om i vårt land. Jag tänkte säga någonting om hur vi kristdemokrater ser på det här. Vi ville ju ha ett fortsatt undantag från EU:s gränsvärden för dioxiner i viss fisk i , som det här handlar om. Vi tror att det är behövligt, givet det småskaliga och kustnära fiskets fortlevnad och detta som handlar om en levande kust och skärgård. Det här gäller betydelsen av att till exempel kunna framställa och saluföra surströmming. Jag måste ärligt säga att det inte är någon av mina favoriter jag gillar mer sill, makrill och sådant. Men det är naturligtvis en viktig vara att kunna sälja och saluföra på marknaden. Vi menar att hälsoaspekten är viktig, speciellt information från om kostråd till framför allt gravida kvinnor och barn. Som kristdemokrat tror jag att svenska konsumenter är kompetenta att göra egna och korrekta val utifrån den information och de kostråd som ges av . Om någon vill äta surströmming bör det självfallet påtalas att det finns risker med det. Vi måste få ned förekomsten av dioxin. 16 Landsbygdsminister (C): Låt mig först ge någon kommentar till de referat som har gjorts kring bedömningar i den här frågan. Låt mig konstatera att är en av våra expertmyndigheter i samhället. De baserar sina utlåtanden på data som är insamlade och på den kunskap som finns tillgänglig. Det är deras uppgift att göra det som de nu har gjort, och de har gjort det inom den tid som vi har begärt från regeringen. Vi har därför god tid på oss att värdera de värderingar som vår expertmyndighet har gjort tillsammans med andra värderingar som görs av olika myndigheter men också inspel som görs av myndigheter och organisationer. Låt mig bara verifiera att jag är mycket medveten om att ett icke fortsatt undantag skulle få stor betydelse för dem som bedriver verksamhet runt fisket. Jag är självfallet väldigt medveten om detta. Men jag upprepar: Jag är övertygad om att vi kan finna en lösning som skyddar konsumenters hälsa. Det är också mitt uppdrag att se till att den mat som serveras på olika ställen är sund, frisk och hälsosam att äta, som vi medger ett livskraftigt nyttjande av den naturresurs som finns bland annat i genom att det småskaliga kustnära fisket på ostkusten men också i de kan fortsätta att bedriva sin verksamhet. Jag har inte fått frågan, men jag svarar ändå på den: När kan regeringen förväntas ta ställning i den här frågan? Om inget oförutsett inträffar kommer regeringen att ta ställning . Det är då jag upprepar det i ovanligt god tid i förhållande till det datum som vårt undantag gäller till, nämligen . Det är alltså mer än undantaget går ut, och det är mycket ovanligt att det är på detta sätt. Det beror bland annat på den vikt som frågan har för många yrkeskvinnor och män men också för oss alla som är konsumenter av fisk. 17 (S): Jag ska börja där också började. Jag är en person som hela mitt liv har levt vid och emellanåt på havet. Min far och min släkt har varit yrkesfiskare , och när jag var yngre serverades det ofta fisk i mitt hem. Jag tillhör de personer som sällan äter fisk ute på restaurang, inte för att jag inte tycker om fisk utan för att jag vill veta att fisken jag äter är färsk. Framför allt vill jag inte äta någon fisk på restaurang som jag inte kan uttala namnet på och som har färdats runt halva jordklotet för att jag ska få den på min lunchtallrik. Eftersom jag bor i en kuststad pratar vi mycket om hur vi ska kunna utveckla turismen, bland annat framhålla vår vackra skärgård och möjligheten att njuta av atmosfären runt en fiskehamn och att äta fisk som är närfiskad och närproducerad. Jag tror att jag delar den synen jag tror det egentligen fortfarande med , men efter det svar som jag fick på min interpellation är jag osäker på vad ministern menar med Matlandet och dess utveckling. Jag hoppas att det inte är avveckling vi pratar om. Om inte agerar nu ministern sade att det kommer ett besked , och från har det redan kommit kommer den nya förordningen att börja tillämpas . Även om vi har undantaget året ut gäller den nya förordningen från , och det är inte så till dess. Jag hoppas att det blir ett positivt svar, och kanske lite raskare också. 18 Landsbygdsminister (C): Tack, allesammans, för den debatt som vi har haft kring ett angeläget ärende! Låt mig i slutinlägget än en gång påpeka att fisk är en viktig del av Matlandet . Det ger jobb och utveckling i olika och alla delar av landet, och dessutom är det viktigt ur många aspekter för konsumenten att nu och då äta fisk. Jag vill också göra kommentaren att vi i regleringsbrev gav två myndigheter speciella uppdrag att titta på den här frågan, detta för att vara väl föreberedda inför den prövning och beredning som just nu pågår och som jag förväntar mig kan vara en del av beslutsfattandet . Tack, fru talman, för den här debatten! Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2010/11:246 om skydd av fjällnära skog med särskilt höga naturvärden 19 Landsbygdsminister (C): har frågat miljöministern: Vad avser miljöministern att göra för att förtydliga skogsvårdslagens 18 § så att tillstånd inte ges till skövling av fjällnära skog med mycket höga naturvärden? Vad avser miljöministern att göra för att förhindra att nyckelbiotoper, värdekärnor och annan skyddsvärd skog avverkas på grund av brist på medel hos våra skogsvårdande myndigheter? Vad avser miljöministern att göra för att vi ska ha gällande etappmål för skydd av skog som vägledning för våra myndigheters agerande? Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. För att börja med frågan om skogsvårdslagens 18 §: Det är som är tillsynsmyndighet och därmed den som har ansvaret för att göra bedömningar i det enskilda fallet. Jag anser att lagen är tillräckligt tydligt formulerad, men inser att det kan finnas gränsdragningsproblem. Det är mycket svårt och knappast önskvärt att detaljreglera hur och när avverkningstillstånd ska ges. Det är som expertmyndighet som har att väga samman alla faktorer och förutsättningar i det enskilda ärendet. Det är viktigt att framhålla att när tillstånd till avverkning ges har även möjlighet att besluta om hur avverkningen ska genomföras, det vill säga vilka hänsyn som ska tas till naturvårdens och kulturmiljövårdens intressen samt till rennäringens intressen, men också om vilka åtgärder som ska vidtas för att trygga återväxten. Den svenska skogspolitiken ger skogsbruket stor frihet och stort ansvar för att nå skogspolitikens jämställda miljö- och produktionsmål. Det innebär att skogsbruket har ett stort ansvar för att ta miljöhänsyn vid skogsbruksåtgärder och att säkerställa en god föryngring och god tillväxt i skogen. I de områden som har de högsta naturvärdena ska inte skogsbruk förekomma alls, och därför skyddas dessa områden som naturreservat, biotopskyddsområden, genom naturvårdsavtal eller genom markägarens frivilliga bevarande. Det är viktigt att vi kan bruka den skogliga resursen i alla delar av landet utan att förbruka den. Ett hållbart skogsbruk ger möjligheter till sysselsättning och inkomster i många delar av vårt land där det annars kan vara svårt att hitta en försörjning. Så till den andra frågan angående skyddsvärd skog. Regeringen lade under den förra mandatperioden fram propositionen Hållbart skydd av naturområden som beslutades av och där den frågan diskuterades. Regeringen anser att såväl det allmänna som skogsägarna måste ta ett ansvar för att skyddsvärda skogar inte ska påverkas negativt. Att skydda naturvärden behöver inte innebära att staten tar över marken eller att det blir ett absolut förbud mot skogsbruk. Vi vet att många markägare gärna vill vara med och bidra i naturvården, och det finns ofta möjligheter att hitta skogsbruksmetoder som gör att naturvärden kan utvecklas positivt i kombination med fortsatt virkesproduktion. I propositionen presenterar regeringen en strategi för arbetet med långsiktigt skydd av skog och föreslår flera nya arbetsformer för att öka skyddet av värdefull skogsmark i . Det handlar bland annat om det så kallade Kometprogrammet, ett program för markägarinitiativ till skydd av skogar med höga naturvärden. Vi har också möjliggjort en ökad användning av naturvårdsavtal genom att låta både länsstyrelser och teckna naturvårdsavtal på skogsmark. Ersättningsnivåerna har höjts, och det finns numera möjlighet att teckna både långa och korta avtal. Med de olika nya verktygen och arbetssätten inom naturvården finns det nu flera lösningar för att trygga naturvärdena, antingen genom frivilliga åtaganden i avtalsform eller genom områdesskydd. När det gäller den tredje och sista frågan har regeringen, i enlighet med miljömålspropositionen som beslutades av , tillsatt en parlamentarisk beredning som har till uppgift att ta fram förslag till etappmål, styrmedel och åtgärder för det fortsatta miljömålsarbetet. En första delredovisning med förslag till strategier gjordes till regeringen , och ytterligare en redovisning kommer att ske . Dessa förslag kommer att beredas inom . Arbetet med att lägga fram förslag till nya etappmål för miljökvalitetsmålet Levande skogar pågår därmed redan, och regeringen anser att vi bör invänta det arbetet innan andra åtgärder vidtas. 20 (MP): Jag skrev den här interpellationen därför att jag är allvarligt oroad över den svenska skogen och tillståndet när det gäller alla de tjänster som skogen ger oss i form av biologisk mångfald, rekreationsmiljöer, ren luft, vattenrening och naturligtvis virke med gott rykte och goda kvaliteter. Det finns inom skogsbruket och i skogsdiskussionen med alla de engagerade medborgare, små markägare och naturligtvis även skogsbolagen, en ökad oro, som jag uppfattar, när det gäller vartåt det svenska skogsbruket leder. Vi fick en rapport om att närmast en tredjedel av de kalavverkningar som genomförs i inte når ens till minimikraven i skogsvårdslagen. Den svenska skogsvårdslagen bygger på att man utöver lagens krav på frivillig bas under ansvar som skogsägare ska vidta åtgärder för ytterligare skydd. Att man inte ens klarar minimikraven är ett dåligt tecken och tyder på att diskussionen om ett ökat miljömedvetande och ökad hänsyn till de värdefulla krafter vi har i form av biologisk mångfald för framtiden när det gäller vår skogsresurs inte har nått skogsbruket. Det är därför, tror jag, som vi ser alla dessa problem. Ett väldigt tydligt exempel som jag nämner i interpellationen handlar om den kalavverkning av flerhundraårig skog som godkänt i kommun i Änokdeltat. Det är på gränsen till det Unescoklassade världsarvet Laponia. Det är många som har engagerat sig kring detta. Det är en så oerhört unik miljö, också fjällnära. Jag trodde, fru talman, att 2011 var när skogsdiskussionen i hade nått så långt att vi åtminstone var ense om att fjällnära skogar med sådana utpekat mycket höga naturvärden som det här området har har själv pekat på att det har starka nyckelbiotoper inte ska kalavverkas i den omfattning som här har godkänts. Det trodde jag tillhörde historien, men uppenbarligen inte. Jag tycker att det är ett tydligt exempel på att svenskt skogsbruk är på fel väg. Jag blir inte heller lugnad av det svar jag har fått av ansvarig minister. Regeringen avser med anledning av alla mina tre konkreta frågor inte att vidta några som helst åtgärder och har därmed inte heller samma problembild som jag har. Man ser inget problem med att är enda tillsynsmyndigheten enligt 18 §, som den själv har bestämt aldrig ska tillämpas. De tycker uppenbarligen att man ska kunna skövla fjällnära skog med mycket höga naturvärden trots att detta förbjuds i paragrafen, men det finns ingen som kan klaga. Så har jag frågat hur man kan skydda nyckelbiotoper. Då säger ansvarig minister att man från regeringens sida tycker att det är bra med de frivilliga avtal som ingås. Det är bra att den möjligheten finns, men vad är resultatet, ministern? Vad är resultatet i form av ett ökat skydd för den biologiska mångfalden? På den sista frågan, vad ministern tänker göra avseende de miljömål där man inte har nått gällande etappmål, svarar ministern att han är helt tillfreds med att det inte kommer att finnas några delmål . Han hänvisar till en utredning som har den typen av strategier i sikte. Det betyder att vi har fått ett hålrum. Trots att det fanns konkreta förslag från det tidigare på nya delmål som skulle löpa , 2011, har man fördröjt hela processen och lagt allihop i en långbänk som kommer att resultera i nya miljömål . Jag tycker att hela den här hanteringen tyder på att regeringen inte tar skogens skyddsvärden och miljövärden på allvar. 21 Landsbygdsminister (C): Låt mig inledningsvis även i detta fall tacka för interpellationen. Det är en angelägen frågeställning som tas upp där. Skogspolitiken har två jämställda mål, vilket innebär att avvägningar måste göras. Det är viktigt att vi brukar den skogliga resursen med alla dess värden och att vi gör det i alla delar av vårt land utan att vi förbrukar den. Ett hållbart skogsbruk ger möjligheter till sysselsättning och inkomster. Men det ger också andra värden. De här avvägningarna måste göras. Det förekommer brister, och vi kan bli bättre och effektivare, både när det gäller den biologiska mångfalden, som är föremål för diskussionen, och i produktionsfrågesammanhang. Jag anser att vår skogspolitik ger möjlighet och förutsättningar för att skogens alla värden i vid bemärkelse även fortsättningsvis ska både finnas kvar och kunna utvecklas. Men för att kunna göra det här är det klart att vi måste ha kunskaper. Just nu vet jag att vår expertmyndighet på det skogliga området, , håller på att bygga upp en kunskapsplattform. För att komma närmare interpellationen: Om en avverkning bedöms vara oförenlig med intressen som är av väsentlig betydelse för naturvården eller kulturminnesvården beslutar normalt om bildande av ett biotopskyddsområde, eller så beslutar om att inrätta ett naturreservat. Det är det normala. Jag kan inte gå in på något enskilt ärende, men det är det normala om ett intresse starkt överstiger ett annat intresse. Men mitt generella svar är att de skogliga värdena, som är många, måste bevaras i alla typer av skogsmark, även så kallad produktionsskogsmark.