prot · GZ0942 · 2011-12-06 00:00:00 — Visserligen sade ministern i sitt förra inlägg att det gör man, men det verkar som att man uppfattar budskapen olika i verken. 10 (M): Ingen kan mer än jag dela insikten om och vurmen för att vi definitivt ska ha en hållbar återväxt och tillväxt av våra fiskbestånd i . Det är inte bara fisket att ta tag i utan hela situationen med den allt ökande oljetrafiken och de miljöutsläpp som därmed sker och om inte annat dräneringen från jordbruken runt om . Det finns mycket att ta tag i vad gäller hela den situationen. Det är trots allt ett remissförfarande från en myndighet, som landsbygdsministern påpekar och som vi diskuterar här. Men det är bra att vi i detta skede belyser saker som inte bara oroar utan faktiskt gör en hel yrkeskår och många runt om som är berörda av detta minst sagt förtvivlade. Det är redan nu en svår situation med regelverk som är svårgenomträngliga, till och med för yrkesfiskarna själva, och svåra att förstå sig på. De kommer slag i slag. Landsbygdsministern var delaktig i diskussionerna om bland annat dioxinhalten och bevarandet av surströmmingen . Vi ska inte göra en ytterligare vurpa vad gäller detta. Fisken känner inga territorialvattengränser. Och vi ska inte binda ris åt egen rygg, för det här är en resurs som vi ska samarbeta med de andra länderna om. Vi ska inte gå före i detta, vilket jag måste vara av uppfattningen att Havs- och vattenmyndigheten gör. Jag tycker att det är viktigt att i debatten belysa och medvetandegöra och att inte göra fort, för då kan man ofta göra fel. 11 (S): Den här kammaren brukar uttala sitt fulla stöd och i all enighet för kustfisket i och den betydelse det har för landsbygden och en levande skärgård. Trots det kommer det förslag på förslag som innebär inskränkningar i möjligheten att bedriva ett kustnära fiske. senast är det bristen på lax och avsaknaden av bra laxbestånd, och det är ju rätt och riktigt. Det har också varit en avsaknad av en förvaltningsplan för laxen , och har ett väldigt stort ansvar för att vi inte har fått igenom en sådan. Det har lett till att vi har hotade bestånd . När jag hör den här diskussionen och debatten kommer jag att tänka på ett mindre trevligt förslag som kom 2002 om ett ensidigt torskfiskestopp för . Frågan överklagades till EU som prövade den och konstaterade att svenska fiskare också är EU-medborgare och att svenska fiskare har lika stor rätt som alla andra fiskare i EU att fiska på de vatten som ligger utanför tolvmilsgränsen. Det borde väl gälla även för lax och inte bara för torsk. Då undrar jag: Anser ministern också att svenska fiskare är EU-medborgare? Även om ministern inte ska styra Havs- och vattenmyndigheten pågår det väl ett samtal mellan departement och Havs- och vattenmyndigheten, hoppas jag, där man tar upp frågan som avgjordes , att svenska fiskare är EU-medborgare. Det kunde vara intressant att få reda på det. Vi har fått ordning på torskbestånden. Ministern brukar stå här och tala om att det grejade han genom att åka ned till , slå näven i bordet och sätta stopp för svartfisket det klarade han nästan själv. Och fick betala detta genom minskade fiskemöjligheter på torsk. Det är rätt och riktigt. Så ska det vara. När man skulle ha laxförhandlingar sade vi också att nedskärningen ska ske på fiskemöjligheter. Eftersom det är som har överfiskat lax är det också de som ska stå för nedskärningen. Det är punkt ett, säger . Men så blir inte fallet. Punkt ett blir att vi ska lägga ned svenskt kustfiske i och . Vad är ministerns ambition när det gäller att ska ta matchen och stå för kostnaden som det innebär att dra ned fisket? Det skulle vara intressant att få reda på. Jag vill också ha ett tydligt svar från ministern på om svenska fiskare är EU-medborgare och får fiska på EU:s internationella vatten. Anser ministern att det är som ska stå för neddragningen eftersom det är de som har överfiskat 70 000 laxar? 12 Landsbygdsminister (C): Jag skulle bli glad och lycklig om debattörerna i denna debatt i sitt sista inlägg kunde bekräfta det jag har sagt , nämligen att vi måste ha fisk i havet för att ha fiskare. Vi måste ha fisk i havet för att det ska vara lönsamt att vara fiskare, för att få en nyrekrytering till yrket och för att vi ska få levande kustsamhällen. Det arbete som vi bedriver på Landsbygdsdepartementet men också det arbete vi bedriver tillsammans i den europeiska gemenskapen går ut på att vi ska återställa bestånd så att de blir fiskbara i den utsträckning som de en gång varit. Detta inkluderar laxen. Gör vi detta på ett sätt som på något sätt missgynnar eller diskriminerar svenska fiskare? Nej, vad jag förstår är det förslag som är ute på remiss, och som jag måste påpeka för kammaren inte på något vis är fastställt ännu, också ett förslag för att återställa bestånden till de storlekar vi vill ha dem i haven. Den torsk, lax och så vidare som vi ska plocka upp ska vara så stor som möjligt och ska helst ha hunnit leka innan vi plockar upp den och använder den för konsumtion i humanledet. Detta åstadkommer man bland annat genom att föreslå det som är föreslaget och ligger ute på remiss hos berörda. Vad är skälet till att förslaget är ute just nu? Jo, skälet är att ministerrådet alltid fastställer kvoten . Det är inte så lätt att skicka ut något innan ministerrådet har bestämt hur det ska vara. Kan man inte vänta? En väntan innebär bara att ingen kan fiska förrän reglerna finns. Så har det alltid varit, och så kommer det förmodligen att vara framöver också. Gör vi något åt tjuvfisket? Ja, vi gör mycket. Jag hoppas att det inte existerar i vårt land. Där tjuvfiske existerar måste det beivras av ansvariga myndigheter som har att ta hand om detta i vårt land och i andra delar av där sådant förekommer. Det inkluderar det land som nämndes i debatten. Diskrimineras svenska fiskare? Nej, jag kan inte se att de gör det i detta fall. Vi har vår kvot, och i motsats till vad den socialdemokratiska regeringen föreslog och till och med beslutade om 2003 och som domstolen sade nej till får de facto svenska fiskare fiska den lax som vi gemensamt har kommit överens om i det europeiska ministerrådet på detta område. Svenska fiskare är alltså inte diskriminerade. 13 (S): Svenska fiskare i södra kommer definitivt att bli diskriminerade. Det kommer att gälla älvarna, företrädesvis Norrlandsdelen. På något annat sätt kan inte jag och förmodligen de som tittar och lyssnar på debatten se det. Ministern nämner älvarna i sitt tal, fru talman. Ministern säger att det finns risk att inte någon av våra vildlaxälvar i kommer att leva upp till målet för reproduktion av lax. Det stämmer dock inte riktigt i sak. De största älvarna lever upp till målen med råge och har gjort det , ministern. Det som har hänt är att målsättningarna har gjorts mer och mer ambitiösa. Jag måste därför tyvärr säga att ministern har fel på denna punkt. Varför inte i stället förbjuda fiske på lekande lax i älvarna? Produceras det inga nya laxar spelar den mest välarbetade plan inte någon roll. Det handlar trots allt om grundläggande biologi. Om inte laxen får göra det den är bra på i sin lekande natur spelar det ingen roll vilka planer man har för övrigt för fisket, fru talman. och skarven har tagits upp tidigare. Vi verkar ha en oförmåga att agera avseende detta, och jag kan inte förstå det. Det är ett klart och tydligt dokumenterat problem. Det finns rapporter från såväl finska som svenska myndigheter om problemet med den ökande stammen. Det finns 24 000 sälar i . De äter ungefär 2 lax. Det är per dag. Det är 21 . Men det är enklare, fru talman, att gå på yrkesfisket. 14 (S): Ja, vi måste ha fisk i havet. Ja, vi måste återställa bestånden. Det är vi överens om, ministern. Men diskriminerar svenska fiskare; så är det . De har inte samma rättigheter att fiska med de redskap som man har i de övriga EU-länderna, och då diskrimineras svenska fiskare. Med detta förslag dör laxfisket i . Rimligtvis borde man dela upp den kvot som man har fått så att det ger en överlevnadsmöjlighet för fisket även i . Det är som ska betala för svartfisket. Det är som har svartfiskat, och det är de som skulle ha fått en neddragning med 70 000 laxar. Det skulle inte läggas på att betala den delen. Sist men inte minst: Laxen parar sig inte; den är inget däggdjur. Den leker; det är en fisk. 15 Landsbygdsminister (C): Enligt de upplysningar jag har finns det fällfiske efter lax också i södra delen av . Detta säger jag till kammaren utifrån den information som jag har fått mig till del och apropå det som har sagts i debatten så här långt. Jag vill avslutningsvis, fru talman, ändå påpeka att laxens beståndssituation är alarmerande. Vi har sett en nedåtgående beståndstrend . Enligt Ices senaste rådgivning finns det risk att ingen vildlax kommer att uppnå det uppsatta målet för ett maximalt hållbart uttag inom den tidsram som vi har varit överens om i Europeiska unionen och också i denna kammare. Jag hoppas att kammaren även fortsättningsvis är beredd att hjälpa till i arbetet med att återställa inte bara laxen utan också andra arter till de bestånd vi vill ha och som möjliggör ett hållbart uttag av de fiskarter som vi vill ha dels i våra vatten, dels för konsumtionen bland vår befolkning. Jag hoppas att kammaren också fortsättningsvis ställer upp på det eftersom det är den målsättning jag arbetar efter och som jag har upplevt att jag har haft kammarens stöd för under de år som jag har haft ansvar för frågorna. Jag vill ha levande kustsamhällen och jag vill ha fiskeföretagare i alla delar av vårt land, men jag vill också ha den goda fisken på våra matbord. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2011/12:133 om filmavtalet 16 Kultur- och idrottsminister (M): har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att understödja en utveckling som leder till ett filmavtal. Regeringen har givit koncernchef mandat att till och med utgången av 2011 leda förhandlingarna om en ny branschsamverkan för film. Jag följer givetvis hans arbete, men det är inte min roll att kommentera de pågående förhandlingarna. har även frågat vad jag avser att göra om ett nytt avtal inte nås. Regeringens målsättning är tydlig: att före få till stånd en långsiktig lösning för svensk film. Parallellt överväger regeringen andra, alternativa, lösningar men tills förhandlarens mandat går ut är ett nytt avtal vår huvudlinje. Avslutningsvis har frågat mig vilken beredskap jag har för att göra andra insatser för att säkerställa att svensk film kan utvecklas och stöttas. Utveckling för svensk film är viktig. Därför tar regeringen ett helhetsansvar för filmpolitiken och avsätter, förutom bidraget till filmavtalet, medel till ett antal olika ändamål på filmområdet. Utöver till filmavtalet avsätts till filmkulturella ändamål. Därutöver kan nämnas satsningarna på digitalisering av biografer med totalt och på jämställdhetsinsatser med . 17 (S): Jag tackar kulturministern för svaret. Det är kom på den geniala idén att vi skulle ha filmavtal. När vi ser i backspegeln får vi säga att det har varit framgångsrikt. Men som på alla vägar kommer man någonstans till vägskäl där man måste göra rejäla vägval. I svaret beskriver statsrådet att har fått mandatet. Jag undrar hur det ser ut. Mig veterligen är det första gången som en regering anlitar en extern förhandlare till ett sådant avtal en förhandlare som har liten eller ingen koppling till departement vare sig det handlar om eller . Om det nu är sant att it-leverantörerna har hoppat av och att de varken är villiga att vara med och betala i filmavtalet eller vidta åtgärder mot den illegala nedladdningen, som egentligen är det största hotet mot en vit filmkonsumtion i vårt land, är en viktig part för framtidens filmavtal borta. Om jag minns rätt säger statistiken att vi ser minst 60 filmer och person i , men bara två på bio. Resten ser vi i andra fönster. It-leverantörer och bredbandsleverantörer är de som uppenbarligen tjänar bra på vår filmkonsumtion och vårt mediemönster. Comhem gör enorma vinster. Det är lite Caremastuk över mediebranschen, skulle jag vilja säga. Om vi därtill lägger den mediekoncentration som exempelvis SF:s övertagande Klarabiografen i nu får stå som en symbol för blir det ganska dramatiskt när vi har det mål som jag har: att människor i ska få tillgång till bra svensk kvalitetsfilm. Det är förstås bra att regeringen satsar på digitalisering av biografer. Om regeringen hade lyssnat på oss socialdemokrater hade det nu funnits 100 miljoner för dessa insatser i stället för 60. Det tycker jag är synd. Om regeringen hade lyssnat på oss hade det också funnits 30 miljoner till svensk barnfilm. Det är välkomna pengar, för barn är aldrig lönsamma för investerare i svensk filmproduktion. Skälen är många och starka för att ha en tydlig strategi för hur svensk film ska utvecklas. Det gäller att inte bara ha en strategi för hur vi ska visa ett svenskt historiskt filmarkiv, som nog i sig kan vara värdefullt. Av svaret, som jag inte tycker är särskilt långt och uttömmande, att döma läser jag ändå på något sätt att inte ens kulturministern själv tror att förhandlingarna kommer att gå i lås. Men kulturministern är hemlighetsfull när det gäller hur en alternativ lösning ser ut. Jag vill ställa frågan: Skulle kulturministern kunna tänka sig att överväga andra modeller sådana som finns i exempelvis eller där bredbandsleverantörerna på lite olika sätt bidrar till filmproduktion? Men det förutsätter politiska krafttag från regeringar. 18 HANS (M): Fru talman, kulturministern och ! Vi är några stycken som tycker att det är trevligt att svensk film diskuteras, inte minst när det sker härifrån talarstolar. Jag satt själv med som representant i den politiska referensgrupp som använde sig av i sin filmutredning, som är den senaste vi har. Då kom vi också att diskutera en hel del av dessa frågor. Några av dem har delvis berörts både i svaret och i frågan. Det gäller bland annat finansieringsmodellen. När det gäller synen på förhandlingsman tillhör jag dem som tycker att det är rätt bra att regeringar ibland kan använda sig av förhandlingsman. Så har gjorts i andra sammanhang, till exempel när det gäller infrastruktur. Man försöker hitta olika parter för att se om det går att finna någon form av samsyn. Jag tror nog att det är klokt att man just i det här fallet har haft en förhandlingsman som står i ett oberoende till de olika aktörerna för att se om det finns förutsättningar på en fortsättning på ett filmavtal. Däremot är det intressant att vi, precis som påpekar, har de så kallade internetoperatörerna och att de tjänar bra på att det finns film tillgänglig också via nätet. Som också påpekade är det fler och fler som ser film på andra sätt än via den traditionella biografen. Jag sitter inte med i förhandlingen, men jag har förstått att det som har varit en stor stötesten har gällt synen på upphovsrätt på å ena sidan de som producerar och investerar i film, å andra sidan internetleverantörer. Jag tillhör dem som är tydliga med att alla människor som ligger bakom en film regissörer, producenter, manusförfattare, inspicienter, de som tillverkar kostymer och ägnar sig åt att maskera de olika personerna har en rimlig anledning att också kunna få skörda frukterna av sitt arbete. Då tror jag, fru talman, att upphovsrätten är viktig. När man för sådana här diskussioner tror jag också att det är viktigt att man inte slarvar med synen på upphovsrätt. Av medierapporteringen att döma har jag uppfattat att det har funnits lite olika synpunkter på det. Den fråga man måste rikta tillbaka till är: Vilken är den grundläggande syn som Socialdemokraterna har på upphovsrätt? Mitt intryck är att de har stått relativt starka i frågan. Men om det skulle bli ett regeringsskifte måste de luta sig mot andra partier. Då har vi till exempel , som har varit tydliga med att de ifrågasätter upphovsrätten på nätet, som i så fall måste bli en bärande part i ett samarbete med Socialdemokraterna. Om vill vara tydlig mot svensk film har hon all möjlighet att utnyttja talarstolen här för att beskriva Socialdemokraternas syn på upphovsrätt i kombination med att de måste luta sig mot . nämner också att det finns sådana som tjänar pengar på detta och nämner ett företag, Comhem; man kan nämna flera företag. Hon nämner också att man hittat andra lösningar i andra länder. Man ska vara lite tydligare och nämna länderna vid namn, som . Vad vill man åstadkomma? Är det en bredbandsskatt man vill ha? Är det någon form av generellt uttag som drabbar alla? Det är en fråga som delvis diskuterades när hade sin utredning. har det också funnits utredningar om det. Mitt intryck, fru talman, är att man har varit rätt tydlig från partierna om att man avvisar tanken på en bredbandsskatt. Men och kan vara tydliga även i den här frågan. Är det en direkt bredbandsskatt man efterlyser när man nu står här i talarstolen och talar? Det är viktigt att vi alla på olika sätt värnar svensk film. Jag tror inte att ifrågasättande av upphovsrätten är ett sätt att värna svensk film. Jag tror inte att bredbandsskatt är ett sätt att värna svensk film. Men Socialdemokraterna kan utveckla sin synpunkt. 19 Kultur- och idrottsminister (M): Jag välkomnar till debatten. Han har ett stort engagemang i filmfrågorna. Interpellanten tog i sitt första inlägg upp valet av förhandlingsman. Jag har ingen annan uppfattning än . Det är utmärkt att man ibland tar en utomstående person. Sedan vill jag säga att staten finns med i förhandlingarna. Vi är en part i filmavtalet, och våra tjänstemän deltar också i förhandlingarna. Intresset är väl tillgodosett. När det handlar om operatörerna är det upp till förhandlingsmannen att avgöra vilka han kallar till förhandlingen. Vi ser naturligtvis gärna att operatörerna är med. Vi tror och hoppas på ett avtal. tyckte att mitt svar var en smula magert och inte så uttömmande. Må så vara! Det har att göra med den situation vi har. Då ska jag inte in och kommentera det. Däremot diskuterar jag gärna det och är tacksam för att tog upp hoten mot filmen, det vill säga den illegala nedladdningen. Det handlar om en princip, och det handlar inte bara om film utan om väldigt många andra kulturyttringar också, inte minst musik, dataspel och böcker som finns tillgängliga på nätet. Men pratar vi om filmen. såg jag Jägarna 2 och förde samtal i samband med det, dels med regissören , dels med producenten . De var djupt bekymrade. Filmen går bra, och det är väldigt roligt, för detta är en stor satsning. Men efter biopremiären fanns filmen ute på nätet. Drygt 500 000 personer har sett filmen och betalat för att se den. Men det har gjorts 1,3 miljoner illegala nedladdningar. Det är inte säkert att 1,3 miljoner hade gått till en biograf och löst biljett. Men låt oss säga att en tiondel hade gjort det. Då hade ytterligare 130 000 personer betalat, som på något sätt ändå har stulit andra personers verk. Det hade givit mycket pengar. Det är ändå alltid en risk att sätta upp en film. De berättade också för mig att runt 400 personer har varit delaktiga i skapandet av Jägarna 2. Det är många människor som har intresse av och utkomst av det här. Detta är ett mycket allvarligt problem. Staten har gjort mycket för att stävja detta. Vi kan kanske komma in på detaljer också. Men jag är glad att lyfter fram frågan och ser gärna att den diskuteras i en mycket bredare krets. 20 (S): Både till och till kulturministern vill jag säga att mitt primära intresse är att vara en konstruktiv medspelare för en bra kulturpolitik. Det blir ingen kulturpolitik och ingen kultur utan kulturskapare, och upphovsrätten är en central fråga för kulturskapare, oavsett om vi pratar om böcker, film eller kreativa näringar, dit vi kan räkna tv-spel och annat. Detta måste vi ta krafttag kring. Det är också därför jag har tagit upp det i denna interpellation. Däremot känner jag inte att vi har en regering som riktigt tar på allvar att den är en minoritetsregering. Kulturministern kan känna att man har ett kulturutskott och en konstruktiv opposition som är beredd att vara med och finna lösningar. Då känns det ibland som en väldigt lång väg att formulera frågor i en interpellation för att skapa konkret politik som leder kulturen vidare. För mig blir det på något sätt så att det just nu saknas en vision och en stark vilja för svensk filmpolitik. Det beklagar jag. Jag var och såg en annan film , Tysta leken. Det är en fantastiskt bra film. har också snabbt gjort en filmhandledning till den. Det tror jag är nödvändigt och bra. Kanske är den filmen ett resultat av jämställdhetssatsningen, vilket i så fall också är välkommet. Över huvud taget är det nog många filmer som på grund av bristande resurser inte blir gjorda i vårt land. De filmer som blir gjorda blir det i mycket tack vare filmavtalet, resurser och duktiga filmkonsulenter men också de regionala filmcentren. Filmen är kanske den kulturyttring som bäst beskriver vår samtid. Jag tycker att regeringens kulturpolitik kantrar mycket åt dåtid. Därför är det hög tid för framtid och nutid. Filmen är en kulturyttring som attraherar unga människor, de som kanske har minst klasskillnader i sin konsumtion. De yngre är både skapare och konsumenter av film. Filmen borde lätt kunna nå ut i hela landet. Jag fick höra på Kulturnyheterna att kulturministern inte var särskilt angelägen om att kvalitetsfilm kunde nå våra mindre städer. Jag tycker precis tvärtom. Det är också därför vi har lagt mer resurser till digitaliseringen av biografer. Vid sidan av förhandlingarna arbetar regeringen med alternativ, står det ungefär i svaret. Då måste jag fråga: Finns det någon möjlighet för övriga partier att få ta del av dessa diskussioner? Det står också i svaret att vi före ska få besked. skriver vi , och jag tror att är ganska mån om att få gå på julledighet före och inte efter. Om avtalet havererar, vilket jag tyvärr tror att det gör, är det inte så väldigt gott om tid, med tanke på när ett nytt avtal måste finnas på plats. Att skapa filmpolitik och resurser till film är ingen quick fix. Det är ganska lite på kulturens område som är quick fix. Det kräver en långsiktig strategi och en långsiktig planering från idé till verklig film. 21 HANS (M): Trots goda intention att vara en konstruktiv medspelare, vilket jag verkligen uppskattar, liksom att Socialdemokraterna inte bara i kulturutskottet utan även på andra håll försöker vara en konstruktiv opposition, måste jag dock rätta ett par fel hos henne. För det första är det inte , utan , självständighetsdag, som vi alla på olika sätt kan fira. Jag kommer att komma in på de gravare politiska felen om . Jag tycker också att det är oerhört glädjande att är så tydlig när det gäller upphovsrätten som en central fråga för film och även precis som kulturministern pekade på musik och böcker. Det som blir problem är att man om man ska ha ett regeringsskifte måste luta sig mot ett eller flera andra partier till vänster. De är väldigt tydliga när det gäller upphovsrätten: De ifrågasätter den. Där har Alliansen fört en gemensam och tydlig politik som har varit till upphovsrättens fördel. Det är väldigt vackra formuleringar som och för fram om filmpolitiken. Men det är väldigt svårt att se exakt de konkreta förslagen utöver att man lovar lite pengar här och där. Jag vill också komplicera bilden som beskriver av till exempel digitaliseringen. De säger att de har varit för en snabbare digitalisering än vad regeringen varit. Det man bör tänka på är: Hade det nödvändigtvis varit bra att vi hade gjort detta snabbare? Det har för det första funnits en oklarhet om vilken teknik man ska använda när det gäller utrustningen. Därmed hade man kunnat riskera att kasta pengar i sjön. Jag tror att det är en del Folkets Hus-föreningar som dess värre har investerat i fel teknik. Detta är för det andra väldigt USA-drivet. Det är amerikanska stora, mycket multinationella bolag som har krävt teknikskiftet. Ska svenska skattebetalare vara med och betala det?