prot · GZ0952 · 2011-12-20 00:00:00 — Det här är en mycket angelägen fråga. Den vårdinrättning, det äldreboende, den skola eller det dagis som inte lever upp till medborgarnas rättmätiga krav på god omsorg och kvalitet ska självklart inte få bedriva verksamhet. Den ska stängas. De lärdomar vi kan och bör dra av den vanvård som har uppdagats, inte minst i Caremafallet, är att det är oerhört viktigt med tillståndsgivning, kontroll och uppföljning. Här finns det helt uppenbart mycket att göra, och vi kan inte vara nöjda förrän vi med så stor säkerhet som möjligt kan lita på att barn, sjuka och äldre bemöts med professionalitet, värme och respekt. Med detta sagt vill jag också understryka vad vårdskandalerna inte betyder. De betyder inte att den privata vården per definition är undermålig och att den därmed borde begränsas eller kanske till och med, som vissa här inne tycker, förbjudas. Tvärtom menar jag att ökad valfrihet och fler utövare är ett viktigt led i att förbättra kvaliteten inom välfärdssektorn. Regeringens valfrihetsreformer i välfärden har öppnat upp kommunsektorn för företagare och entreprenörer. Det har lett till att inte minst kvinnor har fått fler arbetsgivare och till och med kunnat starta eget. Det har underlättat livspusslet för många. När fler vårdgivare etablerar sig ökar konkurrensen och kvaliteten. Det blir bättre service, och vi får mer valuta för skattepengarna. ökade antalet anställda i privata företag med över 30 000. arbetar ungefär 120 000 personer i 14 000 privata vårdföretag runt om i landet. Konstateras kan att 13 999 av dessa inte är Carema. Det kommunala självstyret, fru talman, är en central del i ideologi: att demokrati och beslutsmakt ska byggas underifrån. Vi vill att det kommunala självstyret ska värnas och stärkas, och vi välkomnar den princip om självstyrelse som ges en tydligare markering i den reformerade grundlag som trädde i kraft . Vi vill också understryka vikten av att varje kommun, landsting och region i grunden ansvarar för att finansiera välfärden åt sina egna medborgare. Vi tycker också att det är viktigt att den så kallade finansieringsprincipen upprätthålls. Staten ska ansvara för sina beslut. Kommuner och landsting ska så långt det är möjligt ansvara för sina. För att ytterligare stärka det kommunala självstyret anser vi i att det är viktigt att in i det längsta undvika specialdestinerade statsbidrag, detta i kontrast till många av oppositionspartierna i dagens debatt där en stor del av de extra pengar man vill lägga till skjuts till just specialdestinerade, riktade, styrande bidrag. Det här tycker vi är synd, för det nedgraderar förmågan att själva prioritera hos dem som är förtroendevalda på kommun- och landstingsnivå. Det kommunala skatteutjämningssystemet, i kombination med den kommunala självstyrelsen, är också centralt. Ett väl fungerande system ska stärka det kommunala självstyret, skapa villkor för en likvärdig och god grundservice i hela landet, ge incitament för både ekonomisk tillväxt och ökad skattekraft och skapa förutsättningar för utjämning av skillnader. Den parlamentariska utredning som gjort en översyn av den kommunala ekonomiska utjämningen presenterade sitt enhälliga förslag . Vi i ser positivt på förslaget, inte minst för att det har en tydlig landsbygdsprofil och bidrar till att modernisera och förenkla utjämningssystemet. Vi hoppas därför att förslagen kan bli verklighet . 25 (S) replik: slår sig nästan för bröstet över den fantastiskt kraftfulla politik som den här regeringen har bedrivit. Han hänvisar till förra årets historiska överskott som kommunsektorn de facto gav men utan att för den skull försöka förklara vad det beror på. I stället ondgör sig denne över den hemska oppositionens politik och den skuggbudget som vi har lagt fram och menar att den på något sätt skulle vara ett sänke för arbetslinjen. Det här förstår jag inte någonting av, men det är möjligt att kan förtydliga det. Jag undrar bara: Är nöjd med de insatser som regeringen har gjort under de här fem åren när det gäller att förstärka arbetslinjen? Är du nöjd med att så många som 60 000 gymnasieelever inte har fullständiga betyg? Är du nöjd med att 400 000 personer i det här landet fick ekonomiskt bistånd ? Är du nöjd med en arbetslöshet som ligger på ? Är det kraftfull politik från Alliansen som stärker arbetslinjen? Jag bara undrar. Sedan nämner något om den viktiga finansieringsprincipen. I det sammanhanget vill jag bara nämna att det inte finns någon uppgörelse med Kommuner och Landsting när det gäller den nya gymnasiereformen. De förhandlingarna strandade . Ett statligt beslut som innebär att man undandrar kommunerna pengar finns det alltså ingen uppgörelse kring. Så mycket för den finansieringsprincipen. är det bra att lyfter fram vikten av utjämningssystemet. Jag delar verkligen din åsikt att behöver ha det. Men med tanke på de motioner som väckts av vissa kolleger i Alliansen finns det anledning att känna att frågan kanske inte riktigt är utklarad . 26 (C) replik: är ju medlem och engagerad i ett parti som en gång gick till val på en slogan som hette Stolt men inte nöjd. När du frågar om jag är nöjd med en mängd olika aspekter av välfärd kan jag svara med att jag är stolt över att vara en del av ett regeringsunderlag som har lotsat genom den värsta krisen sedan depressionen och gjort det med bibehållen välfärd för medborgare, om vi jämför med tidigare kriser. Jag är nöjd med att vi har en så säker ekonomi, en så stabil ekonomisk situation att vi kan låna pengar billigt. Det får ju konsekvenser för statens kostnader, för kommunernas ekonomi och för oss som har studielån. Vi fick veta att vi får sänkt ränta. Det är jag stolt över. Sedan är jag inte nöjd med allt det du räknar upp, det vi måste bli bättre på. Vi har fortfarande en massa steg att ta, inte minst på skolområdet så att vi får fler som går ut gymnasiet med fullständiga betyg och kan söka vidare till högskolan. Där har vi ett jättejobb med att gå ifrån en negativ trend som har pågått . Där har vi tagit viktiga steg. Du anmärkte på att jag anmärkte på att oppositionspartierna har budgetar som skulle gå ut över en arbetslinje och en företagarlinje. Det är helt korrekt noterat. Det jag ser när jag läser era förslag är nya skatter, mer krångel och nya avgifter som skulle få ett med färre arbetade timmar, med färre startade företag och med mindre välfärd. Det kan ju inte jag vara nöjd med. Det är klart att jag måste anmärka på detta. 27 (S) replik: En stolt centerpartist är . Han är stolt över den höga arbetslösheten. Han är stolt över att det är så många som behöver ekonomiskt bistånd i ett som styrs av en allians där ekonomin ska var närmast tigerlik. Det är mycket märkligt. Bibehållen välfärd, pratade om. Menar du verkligen allvar? Hur kan man säga det när utanförskapet inte har gjort någonting annat än att öka, trots löften från dig och dina kolleger om att utanförskapet skulle minska till vilket pris som helst. Vi ser att det är över 400 000 personer som får någon form av bistånd. Vi ser den höga arbetslösheten. Vi ser den höga ungdomsarbetslösheten. Vi ser hur många som inte får något från trygghetssystemen, från sina sjukersättningar, från a-kassan, allt det. Och du säger att du är stolt över en bibehållen välfärd. Det är för mig en gåta hur man kan lösa ekvationen och få det svaret. Jag vill påstå att täljaren och nämnaren inte riktigt är synkade, för svaret är att välfärden verkligen har påverkats negativt under dessa år. Jag kan inte se någonting annat. tillstår ändå att våra förslag är bra, trots att du är emot de specialdestinerade bidragen. Du tycker ändå som vi att gymnasiereformen är ett elände för kommunerna som ska spara 675 miljoner , likaså när det gäller sommarjobben, likaså när det gäller bidrag till barnomsorg på obekväm arbetstid. Ändå säger du nej till dem. Vad är alternativet från och ? 28 (C) replik: Jag har svårt att se vad i mitt anförande och i min replik som fick dig att tro att jag tycker att Socialdemokraternas alla förslag är bra. Det kan jag försäkra dig om att jag inte gör. Du kallar mig för stolt centerpartist. Det är väl klart att jag är det. Det är väl klart att jag är stolt över att inte bara få vara medlem och engagerad utan dessutom riksdagsledamot för ett regeringsparti som dag för dag tar steg mot ett som är lite mer företagsamt, lite grönare och lite mer modernt och framgångsrikt. Gymnasiereformen är i grunden väldigt bra. Gymnasiereformen kommer att leda till att vi får ett där fler går ut med fullständiga betyg, där fler får välja den linje som passar just dem. Det kommer att skapa ett och en ekonomi, en regional ekonomi och en statlig ekonomi som blir mycket bättre. Det är klart att kommuner i ett inledningsskede måste ställa om. Men de facto är detta ett system som kommer att kosta mindre. Och det är inte förrän vi lägger ut de här besparingarna som kommunerna kommer att göra dem. Du missuppfattade mycket av det jag sade, att jag skulle stå för socialdemokratisk politik till exempel. Men en sak förstod du mycket väl. Det är att jag är en stolt centerpartist. 29 (KD): var inne på om det här var ett spännande område eller inte. Det beror väl på hur man ser det. Men kommunsektorn och landstingssektorn är faktiskt oerhört spännande områden. Det har vi fått bevittna, inte minst av de replikskiften och annat vi har hört . Jag ska börja med att tala om det kommunala självstyret, som jag tycker är så oerhört viktigt att vi i verkligen försöker kämpa för att bibehålla. Jag har haft förmånen att få vara på alla de fyra nivåer, om vi uttrycker oss så, som finns i vårt land: landstingsnivån, den kommunala nivån, regionnivån och den statliga nivån. Det känns verkligen roligt att ha fått göra den resan och att ha fått känna att varje nivå, varje region, varje landsting och varje kommun vurmar för att få bestämma så mycket som möjligt över sina egna områden. Man vill ha någorlunda tydliga spelregler, det är en självklarhet, men man vill ha så vida ramar som möjligt för att kunna bedriva den lokala politiken på bästa möjliga sätt. Och det är vårt ansvar på den statliga nivån att försöka bibehålla så långt det bara går. Vi är den lagstiftande församlingen, och vi vill självklart vara med och styra och ställa lite grann också över hur det ska fungera ute i välfärdssamhället och med de ansvarsområden som finns. Men låt oss kämpa för att bibehålla det kommunala självstyret så långt det bara går. Ge ett så stort utrymme som möjligt åt den lokala nivån att själv få avgöra vad som är mest lämpligt i , i , i eller i . De förutsättningar som finns är väldigt olika, och man använder dem på väldigt olika sätt. Tydliga spelregler, men så stora och vida ramar som möjligt som man kan röra sig inom. Då får vi självklart situationer där man beter sig lite olika på olika håll i vårt land. Vi är ett mycket avlångt land, med väldigt olika förutsättningar. Det här gör ju att vi faktiskt måste inse att man kan fatta olika beslut. Det kan vara olika avgifter på saker, men som helhet kanske det vägs ihop till ett gynnsamt förhållande just för den kommunen, just för den regionen eller för det . Som kristdemokratisk politiker har jag fokus på medborgarnas egna val, att så långt det bara är möjligt kunna låta medborgarna själva fatta sina beslut. Ge dem den möjligheten, ge dem den tryggheten och de resurser som behövs för att kunna göra det. Rätt beslut på rätt nivå ansvar, befogenhet och resurs där det också behövs. Det är den ledstjärna som jag som kristdemokrat har. Det andra jag vill lyfta fram är det kommunala utjämningssystemet. Det är klart att det verkligen rör det område vi pratar om här. Den parlamentariska utredningen har avslutats, och alla partier var faktiskt överens om förslagen när det gäller utjämningssystemet. Det är ganska intressant, och det ska bli oerhört intressant, om jag uttrycker mig så igen, att få se de remissvar som kommer in och hur det här ska hanteras i nästa steg. Utjämningssystemet består av en inkomstutjämningsdel, och det består av en kostnadsutjämningsdel. I en motion som är väckt i anledning av det betänkande vi nu debatterar finns det en diskussion om de lite kraftigare skatteintäkter som man har på vissa håll i . Det finns en tendens att tro att stockholmarna bidrar med en hel del pengar till övriga landet. Jag vill nog avfärda myten att man själv jämnar ut inkomsterna mellan kommunerna i . Det visar också utredningen ganska tydligt. Sedan är det kostnadsnivån. Jag kommer från en kommun som heter , och vi bidrar mest i landet per invånare i kostnadsutjämningen. Det är en upplysning ni kan ta med er: I kostnadsutjämningssystemet är det som bidrar mest. Så var det senast jag kollade. Skatteintäkterna, som vi har varit inne på tidigare, till kommun- och landstingssektorn utgör . Utjämningssystemet och generella statsbidrag, som vi nu pratar om, utgör . Resten är avgifter som tas ut av kommuner och landsting i den här delen. Det kan vara bra att ha det med sig när vi diskuterar de här frågorna. Det tredje gäller oppositionens satsningar på den kommunala sektorn. Det är intressant att titta på det. Det spänner från 2 miljarder mer som Socialdemokraterna har lagt förslag om upp till 19 miljarder mer som ligger på jämfört med alliansregeringens förslag. Då kan vi gå in och titta: Vad det är för förslag man har lagt fram i praktiken? Jo, man har också sagt att man ska fördubbla arbetsgivaravgifterna för unga. Hur slår det på kommun- och landstingssektorn? Ja, om vi tittar på siffrorna visar det sig att den delen skulle slå med drygt 3 miljarder i ökade kostnader för kommun- och landstingssektorn. Då blir bilden en helt annan. Socialdemokraterna vill dra ned resurserna till kommun- och landstingssektorn med . Vad hände , Socialdemokraterna och ? Ni vill minska resurserna till kommun- och landstingssektorn! Det var en ganska intressant upplysning. Det kan vara trevligt att få ett svar om det . Jag tittar också på vilka effekter på resultaten Kommuner och Landsting visar. Det är också intressant. var ett bra år som gav 18 miljarder i överskott. ligger prognosen, precis som säger, på 2 miljarder. Men vi ska komma ihåg att det finns en engångseffekt inne i det på nästan 8 miljarder som har med pensionsskulderna att göra. Vi vet att den kan växa . Man nuvärdesberäknar om den , och prognosen är att man måste ut med 8 miljarder mer på sektorn 2011. Men ett annat år kan det ge tillbaka pengar i systemet. Egentligen går sektorn , enligt prognosen, med nästan 10 miljarder i överskott, bortsett från engångseffekten, som alltså kan hoppa fram och åter. Från alliansregeringen kommer vi att hålla koll på de här bitarna, så att vi verkligen ser till att välfärdssektorn i den kommunala sektorn inte hamnar i ett läge där vi får problem med att leverera välfärd till våra medborgare. Det fjärde är vinst. Ska man få gå med vinst i den offentliga sektorn om man driver ett företag med skattepengar? Frågar du vänsterpartister säger de nej det ska knappt få finnas någon privat utförare i den offentliga sektorn. Jag tittade i tidningen , där man har gjort en överblick och tittat på bolag i den privata sektorn, hur mycket omsättning och pengar som går till upphandlingar och annat via den här biten. De 20 största företagen omsätter ungefär 84 miljarder via skattepengar. 84 miljarder av de skattepengar som vi använder för att upphandla olika typer av tjänster ligger alltså på de 20 största företagen. av den andelen ligger på byggbolag, de som plogar vägar, kör kollektivtrafik och annat. ligger inom sektorn som har med vård, omsorg, barnpassning etcetera att göra. Fördelningen är alltså . Man är väldigt upprörd över att bolag gör vinst med skattepengar i den ena sektorn. Man säger ingenting om den andra sektorn, som har av omsättningen. har halva sin omsättning i via skattepengar, enligt . Det hör man aldrig en socialdemokrat prata om. Man hör aldrig en vänsterpartist prata om det. Man hör aldrig en miljöpartist prata om det. Får bolag gå med vinst? Är det någon skillnad om ett byggbolag går med vinst eller om ett bolag som säljer läkemedel går med vinst, ett bolag som säljer mat till äldreboendet eller driver äldreboendet? Låt oss göra klart en sak: Vi ska ha kvalitet i fokus i alla delar, oavsett om det byggs ett hus, om det levereras mat eller om man sköter om våra äldre eller våra barn. Det ska vara kvalitet i fokus. Vi ska icke acceptera vanvård. , när det var val, gjordes det en undersökning i kommun som visade att det förekom vanvård i den kommunala sektorn, i äldreomsorgen i kommun. Vi upprördes väldigt mycket över det. Sedan det har gått kommer det nya rapporter, som vi har hört om . Det ska icke accepteras, oavsett var det förekommer. Låt oss slå fast detta! Men vi behöver fler aktörer. Vi kristdemokrater är fullständigt övertygade om att fler aktörer, fler utförare och fler arbetsgivare bidrar till att höja kvaliteten inom de här områdena. Det är vi för, men vi ska ha kvaliteten i fokus i alla delar. Vinst är ett måste i ett företag annars ramlar företaget ihop. Det går inte att driva verksamhet utan vinst. Sedan är den sista frågan: Hur beskattar vi den vinst som genereras av företag som befinner sig i välfärdssektorn? Hur beskattar vi vinster och NCC:s vinster? Har vi diskuterat det ? De gör betydligt mer vinster än företag på det andra området. De omsätter betydligt mer pengar inom skattesektorn än vad man gör inom välfärdsområdet. Men ingen diskussion har förts i den delen. Vi måste ha en balans i det här och vara tydliga med hur vi ska använda våra pengar och hur vi ska hålla en hög kvalitet i allt det vi gör. 30 (SD): Jag vill tacka för en intressant debatt. Det är alltid kul att sitta och lyssna på andra utskott som debatterar, framför allt när man kan tycka att de frågor man själv debatterar har diskuterats om och om igen. Jag har väckt en motion som handlar om kommunala avknoppningar, och den har placerats i detta trevliga utskott. Jag tänkte nu tala kortfattat om det. Här inne vet nog de flesta vad kommunala avknoppningar är, men när man pratar med vänner och bekanta och väljare ute i landet är det okänt för dem, åtminstone i den del av landet som jag kommer från, i . Jag vet att det är lite annorlunda här uppe i . Om det nu skulle finnas någon som inte vet vad det är innebär det kortfattat, om jag förstår det hela rätt, att en skola eller förskola överlåts till personalen i ett riktat erbjudande, utan konkurrens och utan transparens, som sedan driver den vidare i samma lokaler. Vad jag har förstått sker det ofta med liten eller ingen förändring alls av själva verksamheten. Ett exempel på detta är Tibble gymnasium i . Det var en skola med över 1 000 elever som såldes för den, som jag anser, väldigt låga summan till skolans rektor och en av lärarna. Och inte nog med att man sålde skolan till ett, som jag anser, underpris, långt under marknadsvärdet, utan den såldes dessutom trots omfattande protester från lärare, elever och föräldrar. Dessutom anser kammarrätten affären vara olaglig, att den strider mot svensk kommunallag. Ett annat exempel är när kommunledningen i vilket jag fick läsa mig till sålde tre skolor och tre förskolor till personalen i ett nybildat företag för . Det är jättebilligt jag förstår att man vill köpa i ett sådant fall. , som kanske många vet är ordförande i , kommenterade det här 2007, och jag ska citera en bit av det hon skrev om just avknoppningar. Denna privatiseringsvåg motverkar det som friskolereformen syftade till. I den moderatstyrda kommunen såldes gymnasieskolan Tibble till rektor och ämnesläraren i företagsekonomi trots att merparten av elever, föräldrar och lärare motsatte sig en privatisering. Ingen har kunnat anföra något argument för att privatiseringen skulle leda till att skolan fungerar bättre, därför att köparna har något att tillföra som inte redan finns i pedagogiskt eller organisatoriskt avseende. Det uppblossade intresset för avknoppning av kommunala skolor gör att man frågar sig om det är lika intressant med avknoppning av kommunala skolor som inte har högt marknadsvärde? Nej, så är inte fallet. sätter fingret på något mycket intressant, och jag delar kritiken. Jag menar att frågan om valfrihet och konkurrens inte får bli ett självändamål, vilket det verkar vara för många framför allt borgerliga politiker inte minst i fallet med de nämnda avknoppningarna. Jag menar att vi i stället borde lägga fokus på hur vi höjer kvaliteten i den svenska skolan, hur vi höjer resultaten och hur vi ökar likvärdigheten. Jag menar också att det är förkastligt jag tycker att det är förkastligt att en kommun gynnar enskilda genom att sälja ut egendom till underpris utan upphandling. Jag tycker att det är orationellt, och jag tycker att det är oetiskt. Jag skriver därför i min motion att jag vill att det ska införas ett förbud i lag mot det som kallas kommunala avknoppningar. Jag yrkar bifall till reservation 3. 31 (V): Vi lever i när en kissblöja är värd sin vikt i guld. Det är dagens Välfärdssverige: kissblöjor och en riskfri investering som ger skyhög avkastning och därför lockar till sig investerare av olika slag, inte för att de månar om de äldres väl och ve utan just för att de vill tjäna kosing. Det är få som har trott att vår gemensamma välfärd skulle bli en tummelplats för riskkapitalbolag och vinstintressen. Regeringen har genom en långtgående ideologisk privatiseringspolitik ett stort ansvar för att det har blivit så här. Det är privatiseringar som drivs igenom med hjälp av lagstiftning. Därmed har också regeringen ansvar för kissblöjorna. ska man även tvångsprivatisera genom hot lagen om valfrihet ska genomföras i varje kommun i hela landet. Privatisering har blivit ett självändamål som får stöd av . Detta har i och för sig pågått . har kommunerna fyrdubblat sina inköp av utbildning från privata bolag, och var femte skola ägs av ett riskkapitalbolag. Man har fördubblat sina inköp av äldreomsorg från bolag, och landstingen har fördubblat sina inköp av vård och omsorg från bolag. Visst är alltså både socialdemokrater och miljöpartister medskyldiga, men detta har eskalerat under den borgerliga regeringen. Vinsterna i välfärden var 8,9 miljarder, vilket motsvarar löner för 25 000 anställda. Det är skillnad mellan att göra vinst på gamla som tvingas ligga i kissblöjor i stället för att gå på toaletten och att bygga hus. Har man inte förstått det menar jag att man inte har förstått mycket här i livet. är ett exempel på vad som sker när underfinansierade verksamheter ska pressa ut vinster. Att Carema med flera riskkapitalbolag nu backar och vill börja betala skatt i på den vinst de gör på våra skattepengar handlar inte om något annat än att de vill rädda sitt varumärke så att de vid nästa försäljning kan kamma hem enorma vinster. Förra gången Carema såldes var avkastningen . När Attendo såldes det är till salu igen var avkastningen . Carema gör en vinst på 34 000 per anställd, Attendo gör en vinst på 44 000 per anställd och friskolebolaget gör en vinst på per anställd. Snacka om att skära guld med täljknivar, eller snacka om att skära guld av våra skattepengar. Det är inte ekonomiskt ansvarigt att tillåta detta. Det är märkligt att enbart förordar ett förbud mot vinstdrivande bolag i välfärden. Det folkliga stödet för en sådan reform är nämligen oerhört stort. En del tycks tro att det ordnar sig bara man ställer bättre kvalitetskrav, men hur ställer man kvalitetskrav som motsvarar varje enskild individs behov? Vem ställs till ansvar när det inte funkar? Andra tycker att vi ska bygga enorma kontrollapparater för att kontrollera bolagen, men hur mycket pengar ska vi lägga på det? har såväl skola som fritis och förskola, men framför allt äldreomsorgen, för lite resurser. Varifrån ska pengarna tas till dessa kontrollapparater skattehöjningar kanske? har till exempel över 2 000 kontrakt. Hur många kontrollanter kräver det? Sedan finns det de som tror att aktieutdelningsförbud är en väg att gå när kvaliteten inte är bra.