prot · GZ0946 · 2011-12-12 00:00:00 — Då ska jag försöka förtydliga mig. Klimatutmaningen och de miljöproblem som vi har är enorma utmaningar. Det är klart att det inte bara är biståndet som ska finnas som grund där. Men när vi pratar biståndspolitik tycker vi ändå att det är viktigt att vi har en tydlig klimatdel i biståndet och att vi satsar på miljö och klimat i de delarna. Sedan får diskussionen fortgå. Om ensamt ska göra detta kommer det att äta upp biståndet direkt. Det vi måste jobba på är att hitta stora, globala lösningar och överenskommelser. Jag välkomnar att nu är för det. EU-samarbetet är oerhört viktigt, och jag brukar i många lägen kalla EU en av de mest effektiva miljöorganisationer vi har, för där kommer vi överens om gemensamma lösningar. Givetvis kan det utvidgas, så att vi ser till att gemensamt ta ansvar för att, i den del det kan göras och behövs, återställa det som har gjorts men framför allt se till att vi inte i onödan gör mer saker som bidrar till att försämra utvecklingen. 68 (FP): har en stolt tradition av bistånd, ett bistånd vars mål är att skapa förutsättningar för människor att förbättra sina levnads- och livsvillkor det må vara att förbättra för dem som lever i fattigdom eller förbättra för dem som lever ofria i diktaturer. Liksom för liberaler är internationalismen en central värdering för . Ett generöst bistånd är ett konkret uttryck för denna värdering, som markerar solidaritet med människor i andra länder och ansvarstagande för vår omvärld. Dessa tankar tar sin utgångspunkt i varje människas egen inneboende förmåga och tanken att vi har ett ansvar för vår omvärld. Att lindra nöd från hunger är i vissa fall den viktigaste prioriteringen. Att lindra nöd från människor instängda i diktaturer är i andra fall inget motsatsförhållande i våra prioriteringar av vart bistånd ska gå. Demokrati och frihet är ett av de viktigaste verktygen för att bekämpa fattigdom och skapa utveckling. Demokrati skapar också stabilitet och säkerhet. Som liberaler kan vi aldrig acceptera ofrihet, förtryck, diskriminering och lidande. I många länder sker kränkningar av de mänskliga fri- och rättigheterna. De mest ofria länderna är också ofta de fattigaste. I länder där man inte får rösta eller uttrycka sig fritt är människor också ofta förhindrade att äga, handla, ärva, belåna och teckna kontrakt fritt. Dessa restriktioner kväver individers inneboende kraft och förhindrar ekonomisk utveckling. Det gäller i synnerhet för kvinnor. Det är angeläget att säkerställa kvinnors deltagande i beslutsfattande. Att främja jämställdhet och kvinnors roll i utveckling måste vara en central fråga i vårt bistånd. I många länder förföljs, trakasseras och diskrimineras människor på grund av sin sexuella läggning eller sin könsidentitet. Det är diskriminering som leder till fängelse, tortyr och mord. Att få leva i enlighet med sin sexuella läggning eller könsidentitet är en grundläggande mänsklig rättighet. I vissa länder går det åt rätt håll, men vi har också sett länder där motsatsen visats. I länder där vi har biståndsåtaganden måste rätten att få leva i enlighet med sin sexuella läggning eller könsidentitet vara ett grundläggande krav om bistånd ska kunna ges. Det kan ta tid i vissa länder, men inriktningen och strävan måste vara tydligt utpekade av mottagande lands regering. Tyvärr finns det också faktorer som begränsar vår biståndsinsats och gör värdet av den mindre. En av de större begränsande faktorerna är spridningen av vapen. Att vi i engagerar oss för fred, nedrustning och konfliktförebyggande är självklart. Men vi måste också se den påverkan som den okontrollerade spridningen av små och lätta vapen har på utveckling och uppbyggnad av ett land. De biståndssatsningar vi gör skulle kunna göra större nytta med en effektivare kontroll och förhindrandet av spridning av dessa vapen. Detta blev särskilt tydligt för världssamfundet för en del år sedan i och med den stora katastrofen efter orkanen 1998. Att röja upp efter härjningarna, där två miljoner blev hemlösa, var ett svårt jobb. Sjukdomar som denguefeber och kolera drabbade många. Men värst av allt var den massiva användningen av vapen som florerade i området, som ökade och orsakade mycket lidande. Biståndsinsatser i mångmiljardklassen för att bemästra efterdyningarna av orkanen försvårades och förhindrades i vissa fall av vapenanvändningen. Små och lätta vapen har med rätta kommit att kallas för massförstörelsevapen. dödas uppskattningsvis 1 000 personer i världen till följd av användandet av dessa. Som utskottets ledamöter är väl medvetna om är kvinnor särskilt utsatta i dessa konflikter. Lätta vapen används för att underlätta våldtäkter i konfliktområden och bidrar därför till stor osäkerhet för kvinnor. Runt om i världen görs stora insatser för att komma till rätta med detta problem. På FN-nivå jobbar man med Programme of Action för att komma till rätta med den okontrollerade spridningen av dessa vapen, och på regional nivå finns utvecklade handlingsplaner i många delar av världen. För att kunna ge ett långsiktigt och säkert bistånd måste vi vara tydliga i arbetet med att begränsa detta. I budgetpropositionen föreslås att biståndsramen för internationellt utvecklingssamarbete ska fastställas till av beräknad bni , motsvarande . Den nivån bör även fortsättningsvis vara en miniminivå, både för att FN:s millennieutvecklingsmål ska kunna nås och för att de internationella biståndsåtaganden som gjorts ska kunna förverkligas. 69 HANS (V) replik: I de biståndsdebatter vi har brukar nästan alla talare från nästan alla partier, med ett markant undantag, prata om problemen med den enorma mödradödligheten och om kvinnors rätt till sin egen kropp runt om i världen. brukar också vara ett sådant parti. Så var det i alla fall då deras biståndspolitiska talesperson hette . Men det finns något som är lite talande. Trots att vi i debatt efter debatt, år , i ganska stor enighet i den här kammaren pratar om vikten av att bekämpa mödradödligheten, om att ska gå före, om att man ska satsa på preventivmedel, om tillgången till sexualupplysning, till säkra och legala aborter och så vidare ser vi att regeringens satsningar på just detta område minskar. Vi kan se på regeringens satsningar inom biståndspolitiken på just sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. De har och minskat med . Det här går igen på område efter område. På området reproduktiv hälsa har biståndet minskat med 32 miljoner sedan den borgerliga regeringen tillträdde. När det gäller sexuellt överförbara sjukdomar, hiv och aids har satsningarna minskat med . När det gäller sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter inom hälso- och sjukvårdssektorn har stödet minskat med 62 miljoner under den borgerliga regeringens tid vid makten. Man kan titta på stödet till Globala fonden, som är en nyckelaktör när det gäller att bekämpa hiv/aids. Biståndet från den borgerliga regeringen har minskat med 56 miljoner sedan man tillträdde 2006. Sammantaget är det en minskning med . Det är oerhört mycket pengar, i synnerhet om vi i sammanhanget betänker att en säker förlossning i kostar . Frågan till är: Varför minskar stödet från den borgerliga regeringen till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, trots att vi gång på gång hör från talarstol hur viktigt detta stöd är? 70 (FP) replik: Det är viktigt att se att de satsningar som görs i bistånd inom biståndsramen kan förändras över år beroende på vad man tror ger bäst effekt för pengarna. handlar det om att se att vi har ett stort bistånd som vi långsiktigt kan använda för olika satsningar. Jag nämnde i mitt anförande vikten av demokrati, som en del för att man i demokratiska länder lättare ska kunna bygga upp ett välstånd och en fungerande stat med alla dess behov av välfärd och annat. Här ingår också det som efterfrågar. Man kan satsa pengar på sexuell och reproduktiv hälsa direkt, som en budgetpost, eller satsa dem i ett land för att bygga upp möjligheten till hjälp till självhjälp. Man kan se det på olika sätt. Det viktiga är att konstatera att det här är ett område som är utpekat i regeringens satsningar. Jag tycker att det är viktigare att se nivån som helhet än enskilda budgetposter. Det här är ett område som är av stor vikt. Men kan man kanske lösa det bättre genom att också se till att landet får starka institutioner, demokrati och möjligheter att arbeta med problemet på ett sätt som passar landet självt bättre. 71 HANS (V) replik: Ska vi stärka kvinnors rätt till sin egen kropp behöver vi självklart ge ett kraftigt stöd till både demokrati och mänskliga rättigheter och förena det med ett arbete där vi stöder och stärker kvinnorörelser runt om i världen och deras kamp för sina rättigheter. Men vi kan inte bekämpa mödradödligheten bara genom att bygga institutioner och stärka det civila samhället. Det krävs också konkreta satsningar. Det krävs att vi utbildar barnmorskor. Det krävs att vi ser till att flera av de 200 miljoner kvinnor som saknar tillgång till preventivmedel får ett preventivmedel i sin egen hand som de kan använda. Det krävs att människor blir utbildade, så att de kan bedriva sexualupplysning. Det kommer också att krävas. Med all respekt, : Retorik räddar inga liv. Det krävs konkreta satsningar. Det stämmer, som säger, att vi har hört från biståndsministern och de flesta borgerliga företrädare i biståndspolitiska debatter att man tycker att de här frågorna är viktiga. Men måste retoriken omsättas i handling. Det går inte att i biståndsdebatt efter biståndsdebatt stå i talarstolen och prata om vikten av sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och sedan gå tillbaka till och skära ned på just stöd till detta område. Det går inte ihop, . Då måste man åtminstone vara ärlig och tydlig gentemot men också gentemot det svenska folket och säga: Nej, vi i den borgerliga regeringen tycker inte att vi får bäst effekt för pengarna, som uttryckte det, om vi satsar på sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Därför väljer vi att satsa på andra områden. 72 (FP) replik: Jag tror att missuppfattade mig lite grann. Det jag sade var att syftet var att förbättra för, i det här fallet, kvinnor. Det nämnde jag både i mitt anförande och i repliken. Men det kan kanske hända att de projekt inom området sexuell och reproduktiv hälsa som man har satsat på har gett ganska liten effekt jämfört med att bygga ett långsiktigt och stabilt stöd. nämner själv möjligheten att stärka kvinnors rätt och talar om sjukhus, utbildning med mera som en del av det hela. Jag tycker att detta är jätteviktiga saker som man ska satsa på. Det är viktigt att man ser helheten i detta och inte enstaka små poster som i sin tur kan förändras över år. Man måste se slutmålet: Vad är det vi vill, och hur bygger vi det? Vi kan ha lite olika vägar för att komma fram. är det ett uttalat mål att stärka kvinnors möjlighet vad gäller mödradödlighet, preventivmedel och rätten till sin kropp. Vi kan ha många olika sätt att stödja detta mål på, men det innebär inte att vi har en annan syn på att man ska stärka kvinnors möjligheter och rättigheter utan att vi kanske ser andra vägar att nå målet på. Det är viktigt att ser skillnaden här. Jag tror att han missuppfattade det jag sade förut. Vi står fast vid att detta är viktiga mål, men vi satsar kanske pengarna på ett annat sätt för att nå målet långsiktigt och stabilt. 73 (C): Alla människors lika rätt och värde är utgångspunkten för oavsett om vi pratar biståndsfrågor eller andra områden. Det är värden och rättigheter som inte känner nationsgränser och inte känner könsgränser eller andra gränser. Vi har ett gemensamt jordklot. Vi har ett gemensamt ansvar för det jordklotet, för våra barns och barnbarns möjligheter att verka som vi. Människors drömmar, människors möjligheter och människors drivkrafter ska inte stängas inne utan främjas. Frihet från förtryck, från krig och konflikter och från miljöförstöring är en del av grunderna för en positiv utveckling. Det budgetområde vi diskuterar är en del i att göra detta möjligt och förverkliga denna dröm. Biståndet ska, som namnet säger, bistå till utveckling. Jag är glad över att vi diskuterar en budget där vi från regeringens sida presenterar en nivå på biståndet som överstiger i stort sett alla andra länder i världen: av bruttonationalinkomsten. Det är viktigt, för det är en signal om att vi tar vår del av ansvaret. Vi kliver inte tillbaka, som andra gör när ekonomin kärvar ute i världen, utan visar att vi står fast vid att biståndet är ett viktigt smörjmedel och en viktig del i blodomloppet för att göra det möjligt för människor att förverkliga drömmar, nå frihet och förbättra också för kommande generationer. Budgeten handlar om lite olika delar. Jag vill lyfta fram förnyelse, nämligen att man effektiviserar men också att man öppnar upp och gör det hela mer transparent, för det är viktigt att också andra länder ska se att vi är tydliga. Det är inte bara den här kammaren och svenska medborgare som ska kunna gå in och granska. Hur svårt är det inte för oss när vi diskuterar och funderar på hur bistånd ser ut. Jag var i och diskuterade hur deras bistånd ser ut. Sådant är inte lätt att lista ut, och därför är det viktigt att vara tydlig också här. Förnyelse handlar också om att fokusera. Vi fick kritik för att vi inte fokuserade, också i Dacs granskning av vårt bistånd. Vi har fokuserat och fortsätter med det. Vi gör det i den här budgeten tydligt på , och det är vi glada för. är en kontinent som är i stor förändring. Där finns massor med möjligheter och mycket stora förutsättningar för förändring, men vi ska med biståndet vara med och stötta en sådan utveckling, för det finns naturligtvis också väldigt stora utmaningar att möta på den kontinenten. är den kontinent som har en av de största fattigdomsutmaningarna. Därför är det viktigt att vi är där. Vi fokuserar på MDG, alltså millenniemålen. vill vi att vi ska ha bidragit till att de ska vara uppfyllda eller att vi ska ha nått så nära dem som möjligt. Vi fokuserar på fattigdomsbekämpning. Vi fokuserar på mänskliga rättigheter, på demokrati, på kvinnor och på jämställdhet. stod jag och knådade en och annan deg, så där som man kan göra . Det var fantastiskt att få höra kvinnorna tala från . Det var kvinnor som hade gjort skillnad som talade till andra kvinnor och sade: måste ni höja era röster och göra skillnad! Tårarna kommer när man hör dessa kvinnor som visar vilken kraft det fanns i att sätta på sig en vit T-shirt och gå ut och göra skillnad för att nå fred i ett land som härjats av krig och elände , för barn, kvinnor och alla människor i området. De visade verkligen på vikten av detta och på vilka möjligheter som kvinnor har att åstadkomma förändring. Men de visade också på betydelsen av att kvinnor finns med i processen för att hitta lösningar. Där är inte minst resolution , som vi alltid lyfter fram, ett viktigt redskap. Det handlar om förnyelse, fokusering och förebyggande. Förebyggande handlar naturligtvis om att bygga kunskap, att satsa på utbildning, att fler unga ska få chansen att få en grundskoleutbildning inte bara få gå i skolan utan att faktiskt också slutföra en utbildning. Det är bra att den delen stärks i våra samarbetsländer. Det är också viktigt att jobba med krig och konfliktområden för att försöka åstadkomma förutsättningar för fred, försoning och utveckling. Det är viktigt att också förebygga på klimatområdet. 35,8 miljarder är nivå. Det är naturligtvis en nivå som är möjlig hos oss för att vi har en ekonomisk utveckling som ser bättre ut än i andra länder. Hur mycket av bni är beror naturligtvis på vad bni blir. Det är naturligtvis ett bekymmer. Men grundbulten som vi har kommit överens om i världen är att vi ska ha en procentsats av bruttonationalinkomsten. Då är det viktigt att vi har en bra ekonomisk utveckling och att vi som har en bra ekonomisk utveckling också ligger fast med en hög biståndsnivå. I budgeten kan man se att de humanitära insatserna växer. Det är ett tecken på att världen blöder. Att de humanitära insatserna växer visar att vi inte har klarat det förebyggande arbetet. Det är viktigt att vi jobbar multilateralt i det sammanhanget och gör det på ett sätt så att vi inte bäddar för nya problem. Här finns det en hel del kvar att göra, även om vi från svensk sida är tydliga i den multilaterala miljön. En central del i det multilaterala arbetet är FN och FN-systemet. Från svensk sida fokuserar vi på MDG-målen, som jag nämnde. Det handlar särskilt om MDG-mål 4, 5 och 7. Det handlar om att minska barnadödligheten, som har nämnts tidigare. Med vår insats kan vi bland annat säkra att 200 miljoner fler barn får vaccination. Det handlar om att förbättra mödrahälsan. Det handlar om SRHR, som har berörts av flera talare, och om tillgång till preventivmedel, mödrahälsovård och säkra legala aborter. Det är en viktig del därför att det är en av de orsaker som gör att mödrar dör. Där behöver vi göra skillnad. är en av de få nationer som gör skillnad på det här området. Tyvärr måste jag säga att intresset för att komma till rätta med mödradödligheten inte alltid finns där ute. Det är rätt mycket jobb som krävs för att nå fram och kunna utnyttja pengar, resurser och möjligheter på ett sätt som blir bra. Det handlar, som jag också har berört, om mål 7, att säkerställa en miljömässigt hållbar utveckling. Här har vi från sida aktivt arbetat för en ambitionshöjning, att till exempel bidra till smarta lösningar när det gäller vattenområden. och är två delar där det är tydligt att brist på vatten, både kvalitativt och kvantitativt, är ett av de stora utvecklingshindren. Satsningar bör göras på Globala miljöfonden. , som nämndes, är ett exempel på att vi måste få ihop helheten. 2012 kommer att handla om grön ekonomi men också om ett internationellt ramverk för hållbar utveckling med sikte på att kunna fatta beslut också . ska millenniemålen ha uppnåtts, och någonting följer på det. Vi har en helhet där ute som måste hållas samman. Det är viktigt att vi lyckas med det, att vi fokuserar framåt för att bekämpa både fattigdom och klimatutmaningar till 2015. Slutligen, herr talman, helt kort några kommentarer om vad som har sagts. Bland annat måste jag få beröra det som har nämnts om påstått svenskt bistånd till den palestinska myndigheten. Det finns inte något underlag, som jag har sett, som visar på att det som har sagts här tidigare av har fog för sig. Svenskt direktstöd går till löner och pensioner för palestinska tjänstemän, till personer som finns upptagna på en särskild lista som är granskad så att inte några stöd går till personer med anknytning till terroristbrott. Det blir inte bättre av att den typen av påståenden upprepas från den här talarstolen. Sedan måste jag kommentera den socialdemokratiska reservationen, nr 2, om EU-biståndet som ska fokuseras på fattigdomsbekämpning. Vem är emot? Unionens jordbruks- och handelspolitik ska reformeras. Vem är emot? : ska vara pådrivande för att EU:s medlemsländer ska höja sina biståndsnivåer. Är det inte just det som gör? Jag förstår inte riktigt, herr talman, den reservationen. Bifall till utskottets förslag och avslag på reservationen! 74 (MP) replik: Jag läste en rapport av den belgiske professorn som är FN:s specialrapportör för Rätten till mat. Jag tyckte att det var en väldigt intressant rapport. Han lyfter fram potentialen i det ekologiska jordbruket där man då kretsloppar näringsämnena i stället för att tillföra konstgödsel och annat utifrån. Han menar att det skulle kunna ha en väldig potential för att nå millenniemålen. Det skulle kunna ha potential för kvinnornas roll han utgår mycket från men också att produktiviteten i den här formen av jordbruk, ekologiskt jordbruk, är högre och per hektar än det storskaliga industrijordbruket. Det skulle vara intressant att höra kommentar till rapporten. 75 (C) replik: Jag vet inte om jag ska kommentera en rapport som jag inte har läst. Det är inte direkt en biståndsdebatt här och . Däremot är det naturligtvis viktigt att vi säkerställer att vi får ett hållbart och långsiktigt jordbruk, inte minst i . Det är stora markarealer där det finns mycket mer att göra. Jag uppfattar ändå att den stora problematiken egentligen är att få ordning på marknaden och att få en lokal produktion för lokala behov så att man får marknader som fungerar och får ordning på prisbildning och annat så att det verkligen stimulerar matproduktion. I det ligger också en del ägarskapsfrågor som måste tas itu med. Det är naturligtvis centralt för att få fart på en jordbruksproduktion som säkrar livsmedelspriser som människor har råd att betala. Ekologiskt kan vara en väg i det här sammanhanget, men jag tror inte att det är den enda lösningen. Jag tror att det finns många möjligheter att utveckla ett hållbart jordbruk med lite olika metoder utifrån de specifika förutsättningar som finns i olika länder. Men jag vill som sagt inte kommentera den enskilda rapporten. I jobbar vi ju med att stärka det ekologiska jordbruket, men måste finna sina former. 76 (MP) replik: Min tanke var, jag glömde kanske att säga det, att vi kan använda en del av biståndet till exempelvis utbildning inom ekologiskt jordbruk som lyfts fram i den här rapporten. Jag har all respekt för att inte har läst just den rapporten. Jag tyckte ändå att det var intressant att höra om och ser det som angeläget att man kan använda svenskt biståndsmedel för att till exempel utbilda människor i den här formen av jordbruk. Det finns en stor efterfrågan på den typen av kunskapsspridning. Det som tar upp om fungerande marknader instämmer jag givetvis i. Då tycker jag att en väldigt viktig del är att man kommer åt spekulationen i livsmedel som har blivit ett stort problem. Man har på börserna börjat spekulera med naturresurser, inklusive livsmedel. Det ser jag som ett mycket stort problem. 77 (C) replik: Frågan var hur det svenska biståndet för att stärka livsmedelssituationen ska användas. Jag vill inte ge mig in på att diskutera utbildning i ekologiskt jordbruk. Det viktiga är att vi använder biståndet och gör våra insatser genom att bland annat ta vara på ägarskapsfrågorna. Det är någonting som vi har förbundit oss till. Vi ska lyssna och vara överens om vad som ska göras. Det kan ibland vara ett problem, kan vi tycka utifrån våra åsikter och synpunkter, men vi måste naturligtvis respektera det och försöka hitta en samsyn. Då är det viktigaste att säkerställa att vi får fart på ett fungerande jordbruk. Det finns en stor potential som är dåligt utnyttjad, inte minst i . Där finns det massor att göra, och vi har rätt många förslag från sida på det området. 78 (KD): När man kommer upp så här sent i debatten känns det som om väldigt mycket redan är sagt, men det är ändå viktigt att vi från alla partier säger vad vi tycker är prioriterat inom biståndet. Dagens debatt om biståndet är ju en väldigt viktig debatt. Det handlar om en biståndsram som motsvarar nästan och som vi här i ska fatta beslut om. För oss kristdemokrater är det viktigt att vi har ett högt bistånd med enprocentsmålet och av bni, men det är också viktigt att pengarna kommer fram och att de gör mesta möjliga nytta. Skattebetalarna måste veta att deras bidrag gör skillnad. Katastrofbiståndet, som gör akuta insatser är en del, men det mer långsiktiga biståndet ska bidra till en hållbar utveckling i det aktuella landet. Det ska vara hållbart på många olika sätt. Vi har prioriteringar i det svenska biståndet och i utrikespolitiken som handlar om demokrati och mänskliga rättigheter, jämställdhet och kvinnors situation, men också klimat och miljö, som vi ser som viktiga grunder för att biståndet ska bli effektivt och för att vi som sagt ska ha en hållbar utveckling. har i fattat beslut om den så kallade PGU:n, politik för global utveckling. Det innebär att utvecklingspolitik ska bidra till att man uppnår FN:s millenniemål och en samstämmighet och samverkan mellan olika politikområden.