prot · GZ098 · 2011-09-27 00:00:00 — Ganska har det kommit en sådan redovisning. Jag vet också att trafikutskottet kommer att ha det statliga bolaget på plats tillsammans med vd för detta för att kunna få en återkoppling till vad som händer och sker och till vad som görs framöver, inte minst för att få fler att använda sig av tågen ut till . Vi tittar också på om det finns möjlighet att komma tillbaka till med någon form av skrivelse för verksamheten och det som har varit, som ett sätt för att ytterligare kunna följa detta. Avslutningsvis delar jag synpunkten att fler måste kunna åka på ett bra, effektivt och miljövänligt sätt ut till . Nästa steg handlar om hur vi ökar spårkapaciteten så att flera olika typer av tåg kan köra. Då får vi också en bra konkurrens, vilket är bra för prisbilden. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellation 2011/12:13 om infrastrukturen i Västerbergslagen 32 Statsrådet (M): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att bland annat genom en förbättrad infrastruktur på järnväg underlätta och stödja en utveckling med återupptagen gruvdrift i Västerbergslagen i . Regeringen fastställde den trafikslagsövergripande nationella planen för utveckling av transportinfrastrukturen. Regeringens beslut föregicks av en omfattande regional dialog. I denna dialog var diskussionerna om etableringen av gruvor ännu i ett mycket övergripande skede. Regeringen gav i uppdrag att med nu gällande nationell plan för utveckling av transportsystemet som grund utreda behovet av ökad kapacitet i det svenska järnvägssystemet och lämna förslag till effektiviserings- och kapacitetshöjande åtgärder som kan vidtas för att tillgodose ökande behov. Uppdraget ska delredovisas , då förslag till åtgärder i järnvägssystemet för perioden 20122021 ska redovisas. Uppdraget har utvidgats till att omfatta även de övriga trafikslagen. En redovisning för dessa tillsammans med en utblick till 2050 för samtliga trafikslag ska redovisas . 33 (S): Det som sker i Västerbergslagen är egentligen början på en mycket intressant återindustrialisering på gruvsidan. var detta ett område där vi hade många järnmalmsgruvor. De lades ned en efter en, trots att man från olika håll tydligt uttalade att det fanns en framtid för gruvindustrin, att det fanns malm kvar i gruvorna och att detta var ett felaktigt beslut. visar det sig, senare, att de som då varnade för att det var ett felaktigt beslut och att detta skulle kunna återuppstå förmodligen var de som hade rätt. står vi i ett läge där ett antal företag är intresserade, där det finns långt gångna planer och där man har analyserat att det bara på malmen i finns ett värde av ca i dagens penningvärde. Det finns en stor efterfrågan på svensk järnmalm internationellt. Jag kan bara säga att ökade sin export . Man levererade totalt malm. Detta visar att svensk järnbrytning och svensk gruvindustri är någonting vars tjänster efterfrågas och att vi här har naturtillgångar vi bör ta vara på. Detta handlar om kanske tusentalet nya arbetstillfällen. I handlar det om 350 jobb. Risken är dock att viljan att investera och viljan att återuppta brytningen viljan att komma i gång inte kommer att motsvaras av vad samhället är berett att sätta in när det gäller att arrangera järnvägskapaciteten så att den blir den rätta. Det är oerhört viktigt att den malm som bryts också kan transporteras på ett rimligt sätt. Järnvägsnätet i området har en kapacitet på ett malmtåg . Det är alldeles för lite. Det som krävs bara för del om detta ska bli rimligt är sex malmtåg . Standarden på järnvägen i Bergslagen står alltså inte i proportion till vad som krävs om det blir produktion. Planerna säger att gruvan i ska vara i gång . Det finns också gruvor planerade i , Håksberg, Tvistbo med mera. Det är klart att är rätt i sammanhanget, och det är stora investeringar som måste göras. De pengar som har anslagits i den budget som föreligger kanske räcker till vissa trimningsåtgärder i sammanhanget. Det kanske också räcker till att rikta om godstrafiken. Att skapa ett annat flöde där kanske man också kan göra utan att göra dessa trimningsåtgärder, men det räcker inte till särskilt mycket. Det räcker inte till de stora investeringar som krävs i sammanhanget. Därför är grundfrågan: När vi har sådana värden som ligger under jord, sådana investeringar som är på gång och sådan industriell utveckling som skulle kunna betyda så mycket för när det gäller exportinkomster och arbetstillfällen, skulle det då inte vara rimligt att titta på möjligheten att göra detta till ett nationellt projekt? Varför inte säga att helheten i detta är så viktig för nationen när det gäller exporten, jobben och den typen av kvaliteter att vi är beredda att göra ett nationellt paket för att lösa upp dessa knutar när det gäller järnvägstransporterna, så att vi klarar minst sex malmtåg per dag om produktionen kommer i gång? 34 (S): Inledningsvis skulle jag vilja påstå att interpellation om infrastrukturen i Västerbergslagen är långt viktigare än vad statsrådets svar visar. Västerbergslagen det handlar alltså om och kommuner i är en gammal bruksbygd. Det är gamla brukssamhällen. Det har varit av stor omställning tunga industrier som har rationaliserats, arbetstillfällen som har försvunnit och så vidare. befinner vi i Västerbergslagen oss jag säger vi därför att jag själv bor i kommun mitt i Västerbergslagen i ett bättre läge än på mången god dag. Det handlar om det säger om utbyggnaden, att man ska återuppta driften i gruvorna framför allt i men också i kommun och även i norra i och eventuellt också i . Det handlar om många arbetstillfällen och export som ger stora intäkter. Förutom att gruvnäringen byggs upp på nytt har vi dock andra stora företag, exempelvis ABB, som expanderar och får sina orderböcker fyllda. Man tror att denna marknad kanske skulle vara mättad, men långt därifrån deras stora transformatorer, exempelvis, är begärliga över hela världen. Detta kräver väldigt mycket järnvägskapacitet. Vi har bryggeri i som investerar; man bygger ut och flyttar produktion till . Detta sammantaget med att gruvnäringen kommer i gång igen gör att behovet av järnvägskapacitet och även vägkapacitet ökar enormt mycket. Det vi ser kan vara möjligt i form av export från Västerbergslagen skulle innebära en långtradare om vi inte kan få bättre kapacitet på järnvägen. Med tanke på att det inte alltid har varit enkelt för människor i dessa kommuner och dessa områden att få jobb är detta strålande framtidsutsikter. Enbart gruvnäringen kan ge runt tusen nya jobb, plus att ABB nu anställer nytt folk både i och i . kommer också att kunna anställa fler. Detta innebär att kommunerna också rustar för att människor ska kunna bygga och bo. Vi vill inte ha några husvagnsläger där folk bor i veckorna och sedan åker någon annanstans. Det innebär i sin tur att många som väljer att flytta till, i det här fallet, vårt område i har någon medföljande som i sin tur kan behöva arbetspendla. Då är det viktigt att det finns plats för persontrafik på järnvägen så att inte alla måste åka var och en i sin bil eller krångla på annat sätt. kapacitet är en nyckelfråga i många områden i , det vet jag, inte minst för oss som bor i . kan man tycka att tre är , men inte när det gäller den här typen av planering och investering. Jag hoppas verkligen att statsrådet tar de här synpunkterna på största allvar. 35 Statsrådet (M): När det gäller utmaningar, oavsett var man befinner sig, handlar det alltid om näringslivets och samhällets förväntningar. Hur ser efterfrågan ut, inte minst nu när vi ser en ökad efterfrågan från basnäringarna med stora exportvolymer? Hur kan vi klara av att ha en god kompetensförsörjning och bra transporter inte bara för godset utan också för människorna? var lite grann inne på det. Jag nämnde inledningsvis att när regeringen fattade sitt beslut om infrastrukturplanen de kommande tolv åren hade den hanterats och beretts ganska rejält även regionalt. Då var det inte så många som hade på tapeten att gruvnäringen skulle komma i gång med en sådan expansion. Därför fanns den inte heller med när vi pratade om åren 20062007 och inte heller när vi gick in i en finansiell kris. Vi måste fånga upp hur verkligheten ser ut. Jag har sagt redan tidigare att kommer vi att komma med en kompletterande infrastrukturproposition. Det finns behov att fånga upp. nämnde om hur det riktigt går i gång med full gas uppe i och , inte minst i med . Det möter vi upp nu med att se till att får en bättre kapacitet för att klara av det. och ABB nämndes. Jag har varit där. När vi i en annan del av järnvägssystemet skulle renovera Graveforstunnlarna kom de transformatorer som skulle från till hamn i vägen. Men där hjälptes alla parter åt i god dialog så att man kunde ta en alternativ sträckning och i stället gå ut via för att inte hamna i en sådan situation att det påverkade företagets verksamhet. Precis så sker nu arbetet. Det här är inte ett problem, utan det är en fantastisk möjlighet och en utmaning att det nu börjar hända saker som är positiva. Det är framför allt tre gruvor i Bergslagen , Blötberget och Håksberg som nämnde där det börjar hända någonting som man inte trodde var möjligt. står vi där. Just därför pågår ett arbete med företagen som tillsammans med och regionerna det är inte bara , utan det är även , och berörda kommuner inblandade tittar på hur transporterna bäst ska kunna ske dels på land, dels vidare ut till någon hamn. Är det till eller man ska vända sig? Är det eller ? Hur ser behovet ut över huvud taget? Det tror jag är viktigt att ha med sig. Dessutom tittas det just nu på nuvarande banor. Hur går det relaterat till tågvikten, linjelasten och axellasten? Dialog är på gång. Man måste vidare titta på överlämningspunkter och gränssnitt. Vad ska staten göra, och vad ska bolagen göra? Hur ser logistiken ut i hamnarna, de som ska ta emot dessa transporter? Det här kommer att kräva att man tittar, med inblandat som myndighet, på hamnarna. Hur stagar man upp i hamnarna för att kunna ta emot transporterna? Den dialogen pågår. Så som det ser ut just nu kommer, vad jag har förstått, samarbetsavtal i bästa fall att kunna tecknas . Man tittar på hur man kan optimera lok- och vagnkapacitet och sådana saker. Man färdigställer pågående utredningar. Vi kan få en trafikanalys , vi kan titta på funktionsutredningar och alltifrån kraftförsörjning och ställningsverk. Det pågår väldigt mycket, för behovet är stort. 36 (S): Jag tycker att det är bra att det pågår en lång rad aktiviteter. Jag ser det också som en fantastisk möjlighet. Jag har ställt den här interpellationen just för att peka på denna fantastiska möjlighet så att vi inte går miste om den och de värden för nationen som det handlar om. Att skapa en infrastruktur har precis som säger bäring på en rad industrier. Det innebär ett lyft för hela industrisektorn i Bergslagsområdet, inte bara i . Det är som ministern säger: Bärighet bör höjas, dubbelspåret mellan och bör aktualiseras i sammanhanget, en lång rad trimningsåtgärder och insatser i hamnområdena krävs. Jag har förstått att redan är ett specificerat alternativ i sammanhanget. När det kommer till kritan och samarbetsavtal ska skrivas kommer det att krävas resurser. Det kommer man inte undan, och de pengarna bedömer i alla fall inte jag finns i nuvarande planer. nämner en lång rad olika investeringar som skulle behöva göras, specificerat att de skulle behöva ungefär 27 miljarder mer . Då skulle man kunna klara de investeringar som är nödvändiga i Västerbergslagen för att klara gruvdriften. Det är rätt avsevärda medel utöver det som ligger i planen. Om vi ska lyckas med detta måste vi inse att värdena är så stora att det krävs ett särskilt nationellt projekt med en särskild finansiering som man får ta ställning till och föra nya medel till för att fixa det här. Med den nuvarande medelsramen kommer man att klara vissa trimningsåtgärder, som jag berörde i mitt tidigare inlägg. Jag tycker att det är bra att man genomför kapacitetsutredningen, men jag tror inte det krävs någon större förmåga att spå in för att kunna konstatera att avsevärda penningtillskott måste till om det här ska gå. Det intensiva arbete som genomförs på olika håll måste och det är uppmaningen till ministern föras ihop så att man inte hamnar i otakt med tanke på förmåga att genomföra investeringarna så snabbt som möjligt. Det får inte bli otakt mellan företagens och statens åtaganden i det här sammanhanget, det är oerhört viktigt. Jag tycker att det är mycket glädjande att vi har ett nytt läge för en basnäring som i stort sett ansågs uttömd . Det enda vi möjligen skulle ha kvar var uppe i . Man hade teoribildningar om att det är i man ska syssla med gruvdrift . Det är ungefär det som kommer att bli kvar. Det var så det sades . är läget ett helt annat. I den infrastruktur som ska byggas upp måste ingå att vi åter börjar utbilda människor för den här typen av yrken i , att vi inrättar fler utbildningsmöjligheter. Detta är ett samhällsåtagande för att vi ska få en arbetskraftsförsörjning som är rimlig och att det kan bli ett yrkesval för dem som vill vidare till gymnasieskola och väljer bland utbildningarna. Här har den nationella nivån och näringslivet ett gemensamt ansvar. 37 (S): Det som statsrådet säger i talarstolen låter väldigt bra och positivt, men det är ett stort steg att gå från ord till handling. Det är handlingen som i slutändan räknas, det som blir resultat av det man säger. Som jag sade tidigare är det bråttom. Om det nu är statsrådets bestämda uppfattning att man ska kunna se en tydlig och bra satsning på infrastrukturen i Västerbergslagen och möjligheter att frakta ut gods, exportprodukter, därifrån tror jag att det är oerhört viktigt att statsrådet ger en signal om att saker och ting är på gång, att problemen ska kunna lösas, och lösas . Det tror jag är viktigt för de gruvbolag som är villiga att investera just , så att de ser att det inte stöter på patrull någonstans. Jag tror också att det är en viktig signal med tanke på övriga stora industrier i . Vi har ju i , och vi har . Det är också stora exportföretag som är väldigt viktiga, inte bara för utan för hela . Jag tror att alla som umgås med planer på eventuella investeringar, som vill satsa mer, göra nytt eller utöka verksamhet på något sätt säkert mår väldigt gott av att höra att regeringen har planer på att underlätta transporten, för som det är är det problematiskt att få plats på järnvägen. 38 Statsrådet (M): Oavsett vilka trafikslag vi pratar om vet vi att det är långa ledtider i den ekonomiska planeringen men också i den fysiska planeringen. Vi har ganska gjort en historisk satsning på närmare 500 miljarder som ska täcka upp både för gods och för persontrafik över hela landet. Då var inte alla fakta kända, så det är alldeles riktigt som säger att de kostnader och de behov som finns i Västerbergslagen, som vi pratar om , inte finns med i planen. Det var den verklighet som rådde då. Det är därför som jag säger att flera sådana tillfällen kommer att dyka upp, att vi har flera sådana saker. Det var just därför som fick uppdraget att dels se över hur vår järnväg mår, dels göra en kapacitetsutredning för att se var det finns flaskhalsar och var det är kapacitetsbrister. Det handlar inte alla gånger bara om ifall man behöver bygga helt nya spår, utan det kan handla om att det inte finns tillräckligt med kraftförsörjning, att det inte är elektrifierat och att det inte finns signalsystem som är koordinerade på rätt sätt. Därför är det ett oerhört viktigt underlag. När det gäller att gå från ord till handling tycker jag att vi gjorde det när vi löste situationen för specifikt ABB i och transformatorerna. Det var ett behov som uppstod helt plötsligt, men vi lyckades gemensamt att lösa det. Samma sak är det när det gäller och den kapacitetshöjning som brakar loss däruppe. Där har vi nu hittat en lösning som ligger utanför planen. När jag säger att vi behöver ha en kompletterande infrastrukturproposition är det inte samma sak som att jag här kan säga att vi kommer att fixa det här, därför att man måste titta igenom vad det är som behöver göras, när det kan göras och vad det kommer att kosta. Då kommer vi in på diskussionen om hur vi finansierar det. När det gäller sådana här typiska bansträckor som har en väldigt tydlig koppling till ett visst marknadssegment, typ järnmalm, finns det möjligheter att titta på en gemensam finansiering. Det görs till exempel för del men också för andra gruvbolag däruppe när det gäller hur man använder järnvägen. Det finns ofta ett intresse från de här företagen, för att få saker och ting på plats tidigare, att vara med och medfinansiera. Låt oss vänta tills det steget kommer. Jag tror att det viktigaste just nu är att samtalen har kommit i gång. Vi vet att det händer saker däruppe. Vi försöker se vad som är problembilden och hur vi löser problemen på bästa sätt, så att vi får en gemensam bild av hur gods ska transporteras på land och vart det ska ta vägen. Jag ser gärna att man tar ett större grepp när det gäller sådana typer av godstransporter som redan sker och som går till olika typer av hamnar och använder olika bansträckningar. Frågan är: Ska vi rusta upp alla? Eller kan vi föra en diskussion om det finns någon som är mer lämplig, som vi prioriterar och som blir till fördel för så många fler? Tiden är också en av utmaningarna. Hur gärna vi än vill det här tar det tid att få det på plats. Då gäller det att prioritera och göra saker i rätt ordning. Jag tycker i alla fall att den ambition som jag har försökt att delge är positiv och visar att det faktiskt händer saker i vårt land som är till fördel och har betydelse, inte bara för områdena kring de här gruvorna utan också för övriga landet. 39 (S): Jag tycker att det är bra att ministern understryker att det som sker i Västerbergslagen i grunden är positivt. Jag noterar också att det genomförs utredningsarbeten och förhandlingsprocesser, att man diskuterar avtalsförhållanden och att det förs en diskussion om medfinansiering. Min tolkning av ministerns resonemang kan inte bli annat än att hon i slutändan är beredd att skjuta till de resurser som krävs för att möjliggöra investeringarna och få en ordentligt fungerande gruvverksamhet i Västerbergslagen. Jag kan inte tolka det på annat sätt. Har jag tolkat ministern rätt ja eller nej? 40 Statsrådet (M): står naturligtvis fri i sin roll att göra de tolkningar han vill. Men jag tror ändå att vi är rätt så ense om att det är positivt att det händer saker i , att vi till och med måste kunna ha en beredskap att ändra sådant som vi har planerat när verkligheten förändras, och så kommer det även i fortsättningen att behöva vara. Däremot kommer jag inte att kunna ge det tydliga beskedet om detta innebär att det blir mer pengar till det här. Även , fru talman, vet om den ordning som vi har när det gäller framtagande av budgetmedel. Men lägg då på minnet att vi kommer att ha en kompletterande infrastrukturproposition ! Överläggningen var härmed avslutad. Anmäldes och bordlades Skrivelse 2011/12:8 Kontroll av postförsändelser betänkande 2011/12:FiU8 Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet utlåtande /12:UbU3 om modernisering av direktivet om erkännande av yrkeskvalifikationer Miljö- och jordbruksutskottets utlåtande /12:MJU6 Säljfrämjande åtgärder m.m. för jordbruksprodukter utlåtande /12:NU8 Subsidiaritetsprövning av förslag till direktiv om energieffektivitet 18 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2011/12:18 Kammarkollegiets möjligheter att agera vid vattenreglering av (S) till statsrådet (M) 2011/12:19 Fortsatta utförsäkringar av (S) till statsrådet (M) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 19 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2011/12:13 Skydd av av (FP) till närings- och energiminister (C) 2011/12:14 Kabeldragning av Sydvästlänken av (FP) till närings- och energiminister (C) 2011/12:15 Transportstyrelsens handläggningstid för körkortstillstånd av (S) till statsrådet (M) 2011/12:16 Subventionering av kärnkraft av (V) till närings- och energiminister (C) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 20 § Anmälan om skriftligt svar på fråga Anmäldes att skriftligt svar på följande fråga inkommit 2010/11:681 Fängslade bloggare i av (C) till utrikesminister (M) Svaret redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 21 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen.