prot · GY0993 · 2011-04-28 00:00:00 — De pengarna ska naturligtvis användas, men måste man kunna se på andra saker. Jag tycker att det finns många bra förslag i motionerna. Det finns en massa förslag på tillkännagivande, men de fyller inget syfte eftersom regeringen jobbar exakt med de frågorna för att lösa de problemen. Då skulle vi besluta om någonting som redan händer. Den typen av beslut ska vi inte fatta i , utan vi ska i så fall driva på något annat. Sedan har vi detta med hur vi lägger upp olika betänkanden om olika trafikslag. Jag tycker att det är intressant att diskutera just cykling som en egen företeelse, inte minst när det gäller hållbara städer och vilken viktig roll den kan ha där, men i grunden tycker jag att man ska diskutera mycket mer trafikslagsövergripande. Transport i sig är ingen målsättning. Det är viktigare med efterfrågan av ett transportsätt och att det fyller en funktion. Jag kan upprepa att min uppfattning är klar. Det är nog den verklighetsbild som man får rätta sig efter. Det finns 3,3 miljarder i budgeten . Alliansregeringen jobbar väldigt aktivt med en bred ansats när det gäller cykelfrågor. 21 (C): Låt mig inledningsvis yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på de reservationer som är kopplade till detta betänkande. Låt mig därefter göra ett konstaterande med anledning av debatten. Tre eller möjligen fyra talare före mig har uppmärksammat att detta är det finns ett specifikt trafikutskottsbetänkande om cykelfrågor. Två av dessa talare har varit oppositionsföreträdare och väldigt entusiastiska till cykel som fortskaffningsmedel. Detta har skett sedan vi bytte riksdags- och regeringsmajoritet . Det borde stämma till eftertanke hos de oppositionsföreträdare som ägnat åt att påstå att det sker färre saker vad gäller cykel som fortskaffningsmedel . Bara det faktum att detta får en särskild riksdagsdebatt, en särskild hantering och lyfts in i den nationella planeringen är ett uttryck för att det tas på allvar på ett helt annat sätt i syfte att uppnå precis det som vi alla unisont uttalar att vi vill. som gick såg jag på länge ett persontåg där en av entrédörrarna var märkt cykel. Äntligen börjar den helhetssyn på resenärens resa som vi talar så varmt om att slå igenom. Vi är många som kan enas om att cykeln är ett oslagbart transportmedel för både miljön och människan. Men för att cykeln ska slå igenom som transportmedel krävs både en säker infrastruktur och en trafikpolitik som gör det möjligt och attraktivt att cykla. Då tjänar cykeltåget i , trafiksäkra cykelleder, riktiga cykelparkeringar med mera, allt det som är på gång, som goda exempel. Cykeln är ett fantastiskt fordon som gör både brukaren och miljön friskare. Det är den bilden som måste slå igenom hos oss politiker, myndigheter och medtrafikanter. Viktiga steg i en sådan riktning har tagits här i , i regeringens trafikpolitik, i arbete och ute i regioner och kommuner då vi nu övergått från att se på cykeln som en trafiksäkerhetsfråga till att se den som en väsentlig transportpolitisk företeelse. Historiskt har cykelfrågor mest varit en lokal politisk fråga. I syfte att säkra cykelns roll som transportmedel även på regional och nationell nivå har vi i och med infrastrukturpropositionen 2008 och inriktningsbeslutet gjort cykelinfrastrukturen till en del av planeringen av hela transportsystemet. Det är väldigt bra, men så har det inte alltid varit. fastställde dåvarande tillsammans med övriga intressenter en mycket ambitiös cykelstrategi för . Det var en strategi som sedan blev liggande i träda och väcktes till nytt liv först . totala investeringar i cykelvägar har historiskt legat på runt . Det har bara motsvarat någon procent av den årliga investeringen i vägnätet. Att cyklingens andel av alla resor under sådana omständigheter minskar borde inte förvåna någon. Men pågår mycket arbete för att utveckla cykellederna i . I den åtgärdsplanering som regeringen beslöt om , för nu , redovisades pengar till flera gång- och cykelvägar runt om i hela landet. Många län har också valt att lägga betydande delar av sina länsanslag på utbyggnad av cykelleder. Sammantaget planeras, precis som har sagts tidigare, det för insatser på 3,3 miljarder i den nationella planen och i länsplaner runt om i landet. Ett av de projekt som regeringen i sin åtgärdsplan beslutat att satsa på är Kattegattleden. Det är en bilfri cykelled mellan och . Det är första nationella längre cykelturistled. När leden är färdigbyggd beräknas den bli runt . uppmärksammade i sitt anförande att det i hennes och min hemstad kommit upp skyltar som uppmanar till nyttjande av cykel. Jag har självfallet sett dem eftersom jag cyklar mycket. Jag tycker att det är ett väldigt klokt initiativ som har tagits i , men jag tror att det sannolikt har stimulerats fram av den nationella politik som bejakar tänkande i hela resans perspektiv där cykeln blir ett sätt att transportera sig. Ett identifierat hinder för att välja cykeln som kommunikationsmedel är att många inte vill cykla i blandad trafik. Erfarenheter från olika delar av världen säger att cyklingen tar fart först när den bilfria infrastrukturen finns på plats. Det gäller särskilt i större städer och på landsväg mellan tätorter där det annars upplevs lite farligt att cykla. För att ökad cykling ska kunna bidra till ett hållbart resande krävs att hela resan fungerar. Möjligheten att till exempel ta med sin cykel på buss eller tåg måste därför förbättras. Exemplet från måste följas av fler. har pekat på behov av förbättrade möjligheter till säker cykelparkering vid järnvägsstationer och resecentrum i syfte att underlätta byte mellan transportslag. Regeringen har gett och Transportstyrelsen i uppdrag att i samråd med kommuner och landsting ta fram en handlingsplan för ökad och säker cykling. Därutöver har en statlig utredning getts i uppdrag att se över hela regelverket för cykling, allt i syfte att riva hinder och öka möjligheterna. Det är bra. Den helhetssyn som utvecklats inom transportpolitiken i form av infrastrukturbeslut, tidigare nämnda uppdrag och utredningsarbete samt tillkomsten av ett gemensamt trafikverk, som har fokus på hela resan, bör leda till ett ökat bruk av cykel som fortskaffningsmedel i landet till oppositionens oförställda glädje och folkets fromma. Därför är det bra med den politik som förs. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §.) 4 § Lagändringar med anledning av att allmänna hypoteksbank har trätt i likvidation Föredrogs finansutskottets betänkande 2010/11:FiU26 Lagändringar med anledning av att allmänna hypoteksbank har trätt i likvidation (prop. 2010/11:71). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 11 §.) 5 § Fri rörlighet för dokument Föredrogs civilutskottets utlåtande /11:CU21 Fri rörlighet för dokument (KOM(2010)747). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 11 §.) 6 § styrelses redogörelse om skatteavtal med andra länder Föredrogs skatteutskottets betänkande 2010/11:SkU26 styrelses redogörelse om skatteavtal med andra länder (redog. 2010/11:RRS12). 22 (S): ska vi behandla granskning av regeringens arbete med att förhandla om skatteavtal med andra länder. I det här ärendet har även kommit med en rapport som visar på vad följderna blir när svenska skatteavtal tappar i konkurrenskraft. Båda rapporterna är kritiska till regeringens arbete eftersom svenska exportföretags konkurrenssituation riskerar att försämras om inte regeringen prioriterar arbetet med skatteavtalen. har en lång tradition av att ingå skatteavtal med andra länder. Det första avtalet är , och vi har länge haft en internationellt framskjuten position när det gäller att ha konkurrenskraftiga avtalsnät. Varför är det så viktigt? kan man undra. Jo, skatteavtalen är en viktig del bland annat när det gäller att uppmuntra investeringar mellan stater som slutit avtal, och för en liten och starkt exportberoende stat som är det av stor betydelse att vår exportindustri ges goda möjligheter att verka internationellt. Avtalen ska också se till att kunna attrahera och behålla koncerners huvudkontor i samt undanröja effekterna av internationell dubbelbeskattning. ser allvarligt på att antalet nya eller omförhandlade skatteavtal sjunkit och ser en successiv nedprioritering av konkurrensfrågorna. Om inte regeringen gör något för att höja tempot i arbetet riskerar svenska företag att få sämre villkor än deras utländska konkurrenter. påpekar att det kan ta att få ett nytt avtal på plats och att arbetet måste påbörjas , för annars är risken stor att konkurrensländer får ett försprång som kan bli svårt att ta igen. Att tempot sjunkit i arbetet med att teckna nya skatteavtal förklarar och med att den borgerliga regeringen prioriterat arbetet med att teckna nya informationsutbytesavtal som innebär att allt fler svenskar med odeklarerade förmögenheter utomlands nu träder fram och betalar utebliven skatt. Detta välkomnar vi naturligtvis. Vi anser att skatteflyktingar och andra som vill hemlighålla ekonomiska tillgångar inte ska ha kvar några skatteflyktsparadis att gömma pengarna i. arbete mot skatteflykt ingår i ett gemensamt nordiskt projekt, som det för övrigt är oklart om tänker fortsätta med. Det är ett mycket framgångsrikt projekt som innebär att det kan frigöras resurser för annat skatteavtalsarbete. Här har man gjort en jämförelse med . De har kunnat arbeta både med konkurrensfrågor och med informationsutbytesavtal. Då kan ju vän av ordning fråga sig varför regeringen inte klarar detta. Vi socialdemokrater menar att det ena inte får utesluta det andra. måste ges möjlighet att klara av att modernisera antalet skatteavtal som arbetet med informationsutbytesavtalen fortsätter. Där finns en hel del kvar att göra. Vi anser också att bör utvärdera hur avtalen fungerar konkret och diskutera förbättringsmöjligheter så att även utvecklingsländerna får hjälp med att få del av dolda tillgångar genom informationsutbyten. och har båda i sina rapporter uttryckt en stark oro över att har sämre villkor i enskilda avtal än flera andra konkurrenter och att gamla skatteavtal kan användas för oönskad skatteplanering och därför behöver omförhandlas. Granskningen visar också att flera konkurrentländer fått bättre villkor än vid omförhandlingar . Då känns det märkligt att majoriteten i utskottet har en sådan svag skrivning när det gäller vilka åtgärder de vill föreslå. Det känns inte som om de har tagit kritiken riktigt på allvar när de skriver att bara arbetet med informationsutbytesavtalen övergår i ett lugnare skede så kan arbetet med de generella skatteavtalen förväntas öka i omfattning och utgår från att risken för att skatteavtalen förlorar i konkurrenskraft då kan motverkas. Vi anser att det är ett alldeles för svagt ställningstagande från majoriteten. Vi ser det som mycket angeläget att vi kan skapa goda konkurrensförhållanden för svensk exportindustri. Det skapar också arbetstillfällen. Regeringen har tidigare haft höga ambitioner när det gällt konkurrensfrågorna, och det är förvånande att regeringen inte ger dem högre prioritet. Det kan knappast bero på resursbrist eftersom den utökning av som gjordes inför ordförandeskapet i EU fortfarande finns kvar. Politik är att vilja, och vi anser att vi inte kan vänta på något lugnare skede för att ta tag i arbetet med konkurrensfrågorna. slutsats är att i stora stycken saknar en uttalad strategi för skatteavtalspolitiken och att regeringen bör förtydliga strategin och redovisa hur man arbetar för att uppnå sina mål. anser också att det nordiska samarbetet ska fortsätta, för som jag sade tidigare frigör det resurser till övrigt skatteavtalsarbete. Vi socialdemokrater delar den uppfattningen. Slutligen ska jag säga några ord om sidoavtalet mellan och , som vi anser det är hög tid att omförhandla. I takt med att arbetspendlingen ökar så ökar också skatteklyftan, och det blir allt svårare att få till stånd en rimlig och rättvis ordning. Regeringen har skickat en begäran om en gemensam utvärdering av avtalet till det danska skatteministeriet. Vi menar att det redan nu kan konstateras att avtalet är ofördelaktigt för , och för att inte förlora tid anser vi att regeringen ska begära en omförhandling . Min partikamrat kommer att utveckla detta närmare. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 2. 23 (M): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i skatteutskottets betänkande nr 26. Betänkandet handlar om redogörelse om skatteavtal med andra länder. I den redogörelsen pekar revisionen på att arbetet med skatteavtal har varit nedprioriterat . fanns inget arbete med informationsutbytesavtal, så det kan inte utgöra en ursäkt till att arbetet med skatteavtal skedde på en lägre nivå. Under förra mandatperioden beslutade vi i denna kammare om ett större antal avtal. Vi har fortsatt med detta även under nuvarande mandatperiod. har i samverkan med andra nordiska länder på ett framgångsrikt sätt kunnat se hur informationsutbytesavtal blivit verklighet med ett flertal så kallade skatteparadis. Men vi ska vara ärliga och ge bland annat G20-länderna en eloge för deras arbete inom området. i beslöt G20-länderna att ta krafttag mot länder som var motsträviga. har därför kunnat sluta avtal enligt den OECD-standard som finns. kan även en djup finanskris föra något gott med sig. Vi kan nu se hur detta arbete börjar resultera i att minnet återkommit till ett antal svenskar som begär rättelse i sina tidigare deklarationer. kunde finansminister glädjande notera att plus ränta flöt in till statskassan. Det finns skäl att anta att fler kommer att dra sig till minnes att de placerat pengar utanför landets gränser och att skatteintäkterna kommer staten till godo via rättelser som gjorts på skattskyldigas egen begäran. Det kan vara intressant med lite dagsfärsk statistik på området. var det totalt 395 personer med tillsammans 1 871 ärenden som gav de tidigare angivna plus ränta. Till och med i går har 596 personer med sammanlagt 3 700 ärenden begärt rättelse. Till och med mars månads utgång har det gett extra skatteintäkter på plus ränta. av alla intäkter kan härledas till konton i . Enligt betalas varje krona in av den skatt som beslutats vid rättelse, så människor bevisar verkligen att de vill göra rätt för sig. Summan för frivilliga omprövningar kommer av allt att döma att öka kraftigt . Vi har dock insett att summan skulle kunna göras ännu högre om vi ändrade vår lagstiftning. kan man begära omprövning . Vill någon frivilligt rätta ytterligare år får vederbörande problem eftersom det då blir fråga om eftertaxering och en handläggning som leder till stor risk att integriteten inte kan säkerställas. När har passerat är det åter fritt fram eftersom eventuella brott preskriberats. Därför borde frivillig omprövning gälla . Om däremot utredningar finner oegentligheter, om det är så man kommer det på spåren, gäller som bekant andra regler. Jag tycker dock att det finns anledning att också påminna om det skattesystem som vi hade och som drev kapital ut från . Enligt årets statistik var det endast fyra personer som var åttiotalister. De flesta som begär rättelse är fyrtiotalister. Ett stort antal rättelser beror på intäkter på kapital nästan alla, kan man säga. Förmögenhetsskatten var en sådan skatt som av många sågs som mer eller mindre frivillig och som man kunde undvika genom att exempelvis placera kapitalet utomlands. Till råga på allt hade dåvarande socialdemokratiska regeringar sett till att riktigt rika var undantagna. Det var onekligen ett bevis på att dåvarande socialdemokrater insåg faran med i varje fall riktigt höga skatter. För egen del tror jag att viljan att fuska minskar kraftigt om skatterna känns rimliga. Men att vara så naiv att tro att det skulle göra informationsutbytesavtal överflödiga är att hoppas på för mycket. Man kan dock tänka sig att pengar placeras i och bidrar till ökad tillväxt. I detta betänkande pekar vi också på vikten av att utvecklingsländer kan få avtal för att det finns kapital som förts ut från andra länder av ledare som vanligtvis inte ens kan stava till demokrati. Vi kan faktiskt se exempel på detta , då det finns hopp om att några ytterligare länder kan läggas till avdelningen demokratier. Jag har gett lite bakgrund till varför arbetet med informationsutbytesavtalen varit viktigt och framgångsrikt . aviserar att arbetet med skatteavtalen kommer att ta fart. Även , som tidigare talare varit inne på, pekar i en rapport på att det finns för risk att företagandet blir lidande om inte skatteavtalen följer utvecklingen. Jag kan bara beklaga de besparingar på som oppositionen drev igenom. De pengarna hade bland annat gjort stor nytta i arbetet med att förnya skatteavtal, vilket är en mycket arbetskrävande process. Jag vill också framhålla att avtalen ska ha sådant innehåll att företagandet gynnas. Dubbelbeskattning är en broms för utveckling och tillväxt som måste undvikas. Det måste finnas tydliga spelregler för företagare. Jag ska avslutningsvis helt kort ta upp sidoavtalet mellan och . I avtalet finns möjligheten till en gemensam utvärdering reglerad, och en sådan förfrågan har skickats från . pågår utvärderingen, som väntas bli klar i slutet av detta år. Finns ett avtal mellan två parter så bör man naturligtvis dansa i takt. Vi har bjudit upp , och visar utvärderingen att det behövs förändringar får vi verkligen hoppas att det arbetet går som en dans. Men låt då ledstjärnan vara att regionen ska utvecklas till glädje för människor på båda sidor om sundet. Då ska avtalet fungera som olja och inte som grus i maskineriet. 24 (S) replik: uppehöll sig länge vid informationsutbytesavtalen. Som jag sade i mitt anförande välkomnar vi det utökade arbetet med detta. Det är viktigt att det inte finns några skatteparadis där man kan gömma sina pengar. Det har vi inga andra åsikter om. Men vad jag framförde i mitt anförande var att jag tycker att majoriteten i utskottet har en så svag skrivning. Ni förväntar er att det ska hända någonting. säger att det nu tar fart. Det är en uppgift som jag inte har kunnat få fram från något betänkande i alla fall. Det är möjligt att det är en information som ni har fått vid sidan om. Jag skulle också vilja påpeka att det enligt endast var tre länder som hade fler skatteavtal än . var det nio länder som hade fler skatteavtal. Det har minskat betydligt . 25 (M) replik: Naturligtvis välkomnar jag att tänker om på en hel del punkter. Vad jag förstår har ni en process i ert parti för det. Det hade varit bra om ni hade tänkt rätt från början i denna fråga. pekar på att det var det började gå nedåt för skatteavtalen. Under förra mandatperioden kom det till enormt många informationsutbytesavtal. Vad jag vet fanns inte ett enda sådant avtal under regeringen . Det är klart att fokus har legat på den typen av avtal. Detta är en process som tar . Det är två som ska dansa, och de ska göra det i takt. Då behövs det resurser, resurser och resurser. Det som sade i sitt inledningsanförande, att pengarna finns kvar sedan EU-ordförandeskapet, är felaktigt. Det har skett rejäla minskningar, och procentuellt sett har det aldrig skett så stora neddragningar på . Det där är helt felaktiga uppgifter. Jag kan bara beklaga den här markeringen mot regeringen, som jag uppfattar det som. Ni tog bort 300 miljoner för att vi inte skulle kunna göra många bra saker. Det får naturligtvis konsekvenser, vilket vi kan se på både ambassader och annat. Det är viktigt för svenskt näringsliv och företagande att ha kontakter i många länder. Jag skulle vilja ställa frågan: Varför gjorde man neddragningen? Är ni beredda att tänka om så att vi slipper den här typen av neddragningar och kan låta regeringen bestämma vad det är för pengar den behöver? Man kan inte i den ena ändan dra bort pengar för ett arbete och stå här och kritisera. Det blir inte helt trovärdigt. 26 (S) replik: Vi kanske har olika uppgifter. Jag har en uppgift på att man inför ordförandeskapet fick 767 miljoner. Det innebar 85 nya tjänster till . Det har man inte dragit ned, utan man ville fortsätta att utöka anslaget till . Jag vet inte vad har för siffror. Man kan å andra sidan inte alltid skylla på att man har för lite pengar. Det är en politisk vilja och en prioritering precis som det är inom alla andra områden. Tycker man inte att det är viktigt att svensk exportindustri ska få fram skatteavtal som också innebär utökade arbetstillfällen behöver man inte öka tempot. Både och är väldigt oroade över att man har tappat så i takt. När man jämför med de nordiska länderna är det land som har tecknat minst antal avtal . har tecknat fyra, har tecknat sjutton och elva. Det är väldigt konstigt att vi här i och regeringen inte skulle kunna öka tempot. 27 (M) replik: Finansen har varit väldig tydlig med att man nu ska se till att lägga ytterligare resurser på området. Jag är ganska nöjd. Man måste utgå från att också var ett av de länder som hade allra flest avtal. Det är viktigt att slå fast att dessa avtal också måste ha ett bra och vettigt innehåll. Jag hoppas att vi är överens om att vi ska undvika dubbelbeskattningar och att det ska medföra enklare regler. Men vi vet att det tyvärr tar väldigt . Det kräver väldigt stora resurser från de inblandade. Jag kan än en gång bara beklaga att vi inte kunde lägga ytterligare resurser på detta. Man kan titta på förra mandatperioden och alla skatteförändringar som skedde. Det var fyra jobbskatteavdrag, tre grundavdrag och ökade skattesänkningar för pensionärer, och förmögenhetsskatten och fastighetsskatten togs bort. Det är klart att det kräver resurser att ta fram sådana propositioner. Det är ingen tvekan om att var väldigt hårt ansträngt med väldigt mycket bra saker som vi även fick beslut om i kammaren. Vi kan se resultaten. är ett land i EU som har en väldigt bra ekonomi och en enormt bra tillväxt. Det behövs också sådana beslut. Jag är väldigt lugn vad gäller möjligheter att sätta lite sprutt i den här delen. Vi är nu framme i den fasen att vi kunnat se till att få i hamn många av informationsavtalen och liknande. Som jag påpekade ger det också väldigt mycket klirr i statskassan. Detta är bara början. 28 (MP): klubbade vi en hel drös med informationsutbytesavtal med olika skatteparadis på olika öar som jag inte kan peka ut på en blindkarta. Jag är väldigt glad över den utvecklingen. Visserligen hade vi från oppositionen en del synpunkter. Vi tyckte framför allt att man kanske kunde utnyttja det driv som fanns internationellt i finanskrisens kölvatten till att vara ännu lite tuffare. Men jag är väldigt glad över utvecklingen. redogjorde på kronan när vad det inneburit för . Det är också en viktig fråga för många utvecklingsländer som dräneras på stora belopp till skatteparadis. Genom att vi hjälps åt kan vi komma åt skatteparadisen och minska skatteflykten inte bara från utan också från andra länder som har stora problem med det. Den här utvecklingen är väldigt glädjande. Den har dock den baksidan att man från sida inte har kunnat lägga lika mycket krut på dubbelbeskattningsavtalen med andra länder. Det är också naturligt att vi nu när vi har hunnit beta av informationsutbytesavtalen har större möjligheter att gå vidare så att vi har uppdaterade skatteavtal med andra länder och inte i onödan lägger krokben för gränsöverskridande företagande. När det gäller utjämningsordningen med har den kritiserats från skånskt håll , nästan så länge jag har suttit i skatteutskottet tror jag, för att den missgynnar gentemot . Därför tycker jag att det är väldigt kul att nu har tagit ett första steg till att se över avtalet genom att man utnyttjat den möjlighet som finns i avtalet att begära en gemensam utvärdering av avtalet. har också sagt ja till den begäran. Jag ser framtiden an när det gäller det dansk-svenska sidoavtalet. Därmed står jag bakom betänkandet. 29 (FP): Det har hänt väldigt mycket på det här området, otroligt mycket. Det är en lång rad skatteavtal och informationsavtal som har träffats.