prot · GZ0929 · 2011-11-10 00:00:00 — vill neutralisera skattemässigt för effekten av uttagsbeskattningen för vindkraftskooperativen för att gynna framväxten av gemensamt ägd energiproduktion, ofta småskalig. Det fick att gå till angrepp här i kammaren . Det är ett förslag som även lade fram med Tiefensee i spetsen som tyckte att det här var en god idé att göra, så det är inte någonting som bara har kommit på. Det handlar om att vi vill gynna miljövänlig, lokalt ägd energiproduktion därför att vi tycker att det är bra. Vi tycker att det är ett rimligt förslag att göra på det sättet. Det är inte så att bara för att man har antagit en princip 1928 är det en evig sanning att det är på det sättet. Men det kanske förklarar varför försvarar både euron och kärnkraften, som uppenbarligen inte fungerar något vidare, något av det. Man bestämde sig för det för något årtionde sedan, och sedan får det gå som det går, oavsett vad verkligheten säger om hur det fungerar i praktiken. Sedan tycker jag också att kastar sten i glashus när han pratar om att man har ett skattesystem som inte är exakt likvärdigt för alla aktörer. Men vad är det den här borgerliga regeringen har gjort? Man har sålt ut viktiga delar av den svenska välfärden till riskkapitalbolag som är systematiska skattefuskare, som fälls i rättegångar runt om i därför att de smiter från skatt och skatteplanerar. Och man har medvetet sålt ut delar av den svenska välfärden till de här företagen. Det om något är väl att skapa ett enormt skatteläckage. Vi sänker skatten för att gynna miljön och lokalt ägande på svensk landsbygd. Borgerligheten ändrar reglerna för att i stället gynna skattefuskare och skattesmiteri och sälja ut den svenska välfärden. Nog om inlägg i den här debatten. Jag skulle vilja återkomma till frågan om nettodebitering. Jag tycker att det är bra att man är beredd att lägga fram ett förslag. Kan vi ta det som ett löfte att regeringen har som mål att införa ett system för nettodebitering under den här mandatperioden så att den som vill producera el kan mata in överskottet på nätet utan en särskild kostnad? Är det ett löfte från regeringen? 126 (FP): Talet om att jag skulle gå till angrepp mot är klart överdrivet. Jag försökte bara botanisera lite i era principer. Det påminde mig om en annan marxist, nämligen Groucho som sade: Jag har några principer, men är ni inte nöjda med dem har jag ytterligare några. Tyvärr har inte något ytterligare inlägg, men vi får väl ta den debatten vid ett annat tillfälle. Problemet är att ni säger att ni vill avskaffa uttagsskatten, men sedan säger ni här i att ni vill kompensera för det. Det är helt olika saker. Jag, och många andra helt överens om att detta är grunden för det förslag som framlidne en gång lade fram i och som skatteutskottet har ställt sig enhälligt bakom. Exakt hur man ska gå till väga är en mer teknisk fråga som man bör gå vidare med. Det är det regeringen har sagt; man har inte gått emot skatteutskottet. Frågan är hur man fastställer vad som är marknadspris och vad som är självkostnads- eller produktionspris. Det är dock en helt annan sak än att ta bort uttagsbeskattningen. Nej, vi måste hålla oss till några principer. Vill ni särskilt gynna ägande på detta område kommer ni att få stora problem med andra sorters ägande; jag är tvärsäker på det. Håll er till någon princip! Jag håller med om att vi bör se till att gynna solel och vindkraft. Det är framtidens melodi för att komma bort från det stora oljeberoende som vi har. Här kan vi enas över alla partigränser. Någon ordning måste det dock vara på skattepolitik. 127 (C): Herr talman, alla som lyssnar och tittar! säger att han är skeptisk till politik. Eftersom jag inte är statsråd kan jag drista mig till att svara för vad gäller att vi inte gör något i fråga om uttagsbeskattning, nettodebitering med mera. Vi är positiva till vindkraftskooperativ. Självklart vill vi främja utbyggnaden av vindkraftskooperativ. Jag bor på landsbygden, och jag har många kamrater och grannar som är delägare i vindkraftskooperativ. Som sade byggs vindkraften ut rejält. Bara har vi sett en enorm ökning. Det är ingen hemlighet att har tittat på vad man kan göra med uttagsskatten. Vi har dock åkt på pumpen, och det har inte riktigt fungerat skattemässigt, eftersom man särskiljer dessa kooperativ från andra branscher. Tyvärr finns inte , som nämndes tidigare, med oss , men han jobbade hårt med dessa frågor. Bland annat föreslog han att man skulle kunna göra ett schablonavdrag av investeringen. Det gick dock inte igenom i finansen för att det kunde bli problem när det gällde investeringar i andra kooperativ. Att säga att vi inte försöker är fel, för det gör vi. Vi har samma ambition som och , men vi har inte hittat något bra sätt . Jag kan dock försäkra er om att vi kommer att fortsätta jobba med frågan. Vi är även positiva till nettodebitering, det vill säga att människor kan sälja överskott av egenproducerad el. I den första utredning som gjordes pekade man inte ut nettodebitering som ett område som skulle undersökas specifikt. Därför har fått titta på det. Regeringen gör en utvärdering av det, och det är under beredning. ska vara glad över att det är under beredning. Vi tar det på stort allvar. Som centerpartist är jag övertygad om att vi kommer att få se ett resultat av detta . har nått långt, och kommer också att göra det. Är man i opposition är det lättare att vara ivrig. Man behöver inte ta ansvar för konsekvenserna. nämnde att vi måste titta på till exempel skattefrågan. Låt oss då göra det så att vi får ett system som fungerar. Jag tror inte att detta ligger särskilt långt bort, så behöver nog inte oroa sig. Det är mycket på gång inom energieffektiviseringsområdet när det gäller grön energi och el. hörde jag talas om ett nytt projekt som jag tycker var intressant för alla oss som har elelement. Jag har ett hus med elelement och kakelugnar, och jag fryser som sjutton och måste försöka göra något åt elelementen. En kollega till mig jobbar åt en prospekteringsfirma som har tagit fram ett förslag. Jag är otroligt oteknisk, men jag ska försöka mig på en beskrivning. Man kopplar ihop bergvärme och luftvärmepump. Försöken har visat sig framgångsrika och effektiva. Det händer alltså mycket på det gröna området. Jag tycker att vi ibland fokuserar väl mycket på vindkraften i våra debatter, men det händer mycket annat också. Det är en underbar känsla att se vindkraftssnurran som man är delägare i när man åker eller promenerar förbi den. Den gör gott för både miljön och plånboken, och här är vi alla överens. Jag ser med tillförsikt fram emot nettodebitering och att vi ska försöka lösa det här med kooperativ vindkraft. 128 Statsrådet (C): Jag kan försäkra om att politik när det gäller förnybar energi är både tydlig och långsiktig. Det är en politik som vi aktivt driver både i och självklart i regeringen. Regeringens vision är ett klimatneutralt 2050 utan några nettoutsläpp av växthusgaser. Det är uppenbart att alla de energikällor som kommer att behövas för att nå detta mål inte finns i systemet . De som ännu är i sin linda och inte är mogna nog att delta i elcertifikatssystemet kan behöva extra stöd. Låt mig påminna om att regeringen arbetar aktivt med att främja utbyggnaden av den förnybara elproduktionen. Här är elcertifikatssystemet det allra viktigaste instrumentet, och vi har höjt ambitionsnivån till förnybar el 2020 jämfört med den nivå vi hade 2002. Därför har vi satsat på utvecklingen av såväl solvärme och solel, precis som vi har aviserat. De tre stabila benen inom energiförsörjningen är bara halva delen av energipolitiken. Den andra halvan handlar om vad vi gör på förbrukarsidan. Här gör vi en rad åtgärder för att stärka konsumenternas inflytande över sin elanvändning och skapa ett trovärdigt energisystem. Dit hör vindkraftskooperativen. Jag påminner om att regeringen har infört en bestämmelse som underlättar för mindre elproducenter att sälja sin el. Den bestämmelsen innebär att en elanvändare som även är elproducent kan slippa betala sin nätavgift för mätning och rapportering för det överskott av producerad el som man matar in på nätet. Det kan leda till en besparing på . Det är ett stort stöd för dem som är småskaliga elproducenter, och det är i gång från . När det gäller nettoinmatning och nettodebitering är det inte så enkelt som och lät antyda. Vi har inget fullfjädrat förslag. Det stämmer att det finns system i andra länder, men för att kunna införa det i måste vi ha utformat ett system som stämmer med de bestämmelser som vi i övrigt har i det svenska samhället. Tyvärr fick vi aldrig något fullfjädrat förslag från . Det som framför allt saknades var en utredning av skattekonsekvenserna. Vi behöver komplettera de utredningar som är gjorda så att vi kan få ett förslag som går tillräckligt långt, är tillräckligt tydligt och stämmer överens med de olika delarna av den svenska skattelagstiftningen. Jag har en förhoppning om att vi ska kunna återkomma med ett förslag under nästkommande år. kan ta det som ett löfte från mig att jag kommer att verka för att vi ska kunna få ett sådant system att ta ställning till. Hela frågan handlar om vindkraftselens, solelens och solvärmens bidrag till att ställa om vårt energisystem i en mer hållbar riktning. på länge har vi en klimat- och energiöverenskommelse som regeringen har arbetat fram och antagit som anger tydliga, långsiktiga och stabila spelregler. Det leder till att till exempel vindkraftselen byggs ut i rekordhastighet och har femdubblats . Det är mycket glädjande, vilket jag hoppas att instämmer i. 129 (V): Några klargöranden har gjorts under debatten. Vi har fått veta att det löfte som gav i Aktuellt om att uttagsskatten skulle utredas inte stämde. Vi har också fått klart för oss att det direkta bidraget till solvärme försvinner. Det är däremot inte helt klart vad som händer med det direkta bidraget till solel. Där tycker jag att ministern ska precisera svaret. Vad händer efter 2012? Det finns för företag och privatpersoner att söka. Den senaste rapporten från jag tror att det var septemberrapporten visar att det finns över tusen ansökningar som fortfarande väntar på att bli beviljade. Såvitt jag vet är pengarna i princip redan slut. Det behövs direkta stödsystem för solel. Jag skulle vilja veta vad som händer med det efter 2012. Nettoinmatningen har vi pratat om. Jag gläds åt ministerns löfte att syftet är att vi ska ha ett system som har nettoinmatning och en avräkning. Redan nu skulle regeringen kunna ge i uppdrag åt ett företag som vi äger gemensamt att erbjuda nettodebitering med en avräkning till exempel kvartalsvis. Är ministern beredd att lägga ett sådant uppdrag på ? Det finns en del andra energibolag som redan nu erbjuder det. Jag har inte fått svar på om regeringen är beredd att ta fram ett konkret planeringsmål för solvärme och solel så att vi har konkreta mål för den viktiga förnybara energin att sträva efter och så att vi kan haka på åtminstone lite och inte vara på efterkälken . 130 Statsrådet (C): Tack, , för debatten. När det gäller bidraget till solelen var jag tydlig redan i mitt första inlägg. Regeringen har förhandlat budgeten och varit tydliga med att vi har förlängt stödet till solelen. förhandlar vi nästa års budget, och då återkommer vi med besked om vad som gäller för solelen framöver. Det är viktigt att konstatera att vi har ett generellt system i form av elcertifikatssystemet som starkt och tydligt styr mot en ökad andel förnybar elproduktion och som leder till att inte minst vindkraftselen ökar starkt i det svenska elproduktionssystemet. Under vissa tider kan det behövas kompletterande stöd. Det finns tekniker som ännu inte är mogna att stå på egna ben så mycket att de klarar sig i elcertifikatssystemet. Vi hade därför ett stöd för solvärme fram till dess att man kunde konkurrera på mer likvärdiga villkor. Det är också därför vi har stödet för solel. Däremot måste vi löpande pröva en teknik har nått en sådan mognad att den klarar sig utan statliga subventioner. Jag hoppas att och jag kan vara överens om att vi ska använda skattebetalarnas pengar på ett klokt sätt. Vi ska använda dem för att ge stöd till introduktion av förnybar elproduktion när det är motiverat. Men när den dagen kommer då man klarar sig på egna ben ska vi se till att använda skattebetalarnas pengar till andra angelägna satsningar. styr vi, som vet, med ägardirektiv. Vi har förtydligat uppdrag att bidra till omställningen till ett hållbart energisystem, inte bara i som i de gamla ägardirektiven utan till hela den verksamhet och hela den geografi som är verksamt inom. Jag vill tacka för en bra diskussion i en angelägen fråga. Jag är glad över att kunna konstatera att det finns ett starkt engagemang också i för att bygga ut den förnybara elproduktionen i . Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2011/12:68 om tillgång till telefoni i hela landet 131 Statsrådet (C): har frågat mig om jag mot bakgrund av den senaste tidens rapportering anser att det befintliga regelverket är till fyllest eller om jag avser att ta något initiativ för att förändra regelverket, om jag anser att PTS klarar sitt tillsynsuppdrag på ett tillfredsställande sätt eller om jag avser att ta något initiativ när det gäller detta uppdrag samt om jag anser att Sonera uppfyller sina åtaganden mot de kunder som berörs av ett teknikskifte de inte begärt eller om jag avser att vidta några åtgärder i sammanhanget. Jag vill först framhålla att teknikskiftet inte innebär en fullskalig avveckling av Telias kopparbaserade nät för fast telefoni. Detta nät kommer även framöver att spela en stor roll för att tillhandahålla telefoni och bredband till företag och hushåll i . avvecklar däremot främst långa stolplinjer som är föråldrade samt svåra och dyra att underhålla. Dessa anslutningar kommer av tekniska skäl aldrig att kunna tillhandahålla bredband med de hastigheter som användarna förväntar sig och . Telestationer som är förberedda för att klara bredband påverkas inte av Telias teknikskifte. Det uppger är att man erbjuder en lösning där koppartråden ersätts av en antenn som kopplar till närmaste mobilmast även på platser där inte en vanlig mobiltelefon får kontakt. För kunden innebär det enligt inte bara fortsatt rösttelefoni utan också en snabbare anslutning till internet än . Fungerande telefoni i hemmet är för många en förutsättning för att man ska kunna kommunicera med omvärlden och känna sig trygg. Att Telias teknikskifte har fungerat väl för de flesta är ingen tröst för den som har drabbats av problem. Jag har full förståelse för att människor blir både arga och oroliga om deras telefon inte fungerar som den ska. har det uppkommit problem på flera platser i landet inom ramen för teknikskiftet. De problem som refererar till har i huvudsak med tjänstens eller nätets funktion att göra. PTS är tillsynsmyndighet på området och de anser sig ha de verktyg som behövs. Jag anser att de till fullo sköter sitt uppdrag. Så till den tredje frågan. har mycket riktigt ett åtagande gentemot sina kunder som berörs av teknikskiftet. Det innebär i första hand att kunden får behålla sin nuvarande fasta telefon om det visar sig att den nya lösningen inte skulle fungera. Eftersom det har förekommit brister i Telias hantering av den här omställningen har både regeringen och PTS varit tvungna att vidta särskilda åtgärder. Problemen har framför allt hänfört sig till bristfällig täckning, utrustning som har krånglat och undermåligt kundtjänstbemötande. För det första säkerställer PTS nu att den nya telefonin är en likvärdig tjänst som fungerar väl. Av de kontakter som PTS har med hushåll, företag och kommuner visar det sig att det återstår en del åtgärder från Telias sida. För det andra har regeringen, i syfte att hjälpa och stödja enskilda medborgare, skjutit till medel för att PTS ska inrätta en ombudsmannaliknande funktion som ger en opartisk personlig rådgivning till konsumenter som behöver stöd. Svaret på frågan är således att eftersom inte uppfyllt sitt åtagande klanderfritt vidtar både regering och PTS åtgärder för att fungerande telefoni ska finnas. Jag vill också i sammanhanget nämna att regeringen har anslagit medel som täcker upphandling för det fåtal stadigvarande bostäder och fasta verksamhetsställen som har haft tillgång till telefoni men saknar detta. 132 (S): Jag vill börja med att tacka statsrådet för svaret. Det är ett svar som andas betydligt mer ödmjukhet inför frågan än det svar som jag fick på en skriftlig fråga i samma ämne för knappt en månad sedan. Det svaret kom dock inte från it- och energiministern, trots att frågan var ställd till it- och energiministern. Min utgångspunkt för den här interpellationen är att jag tycker att tillgång till fungerande telefoni, oavsett teknikval, bör vara en självklarhet i . Utgångspunkten är också att det teknikskifte som genomförs i regi av bevisligen inte har fungerat på ett acceptabelt sätt. har i många avseenden varit föregångsland när det gäller modern telefoni, både när det handlar om teknik och om tillgång för medborgarna. Jag tror att de flesta svenskar anser att det är självklart. Det är därför man reagerar så starkt när den här frågan blir aktuell. Precis som statsrådet säger är fungerande telefoni, för de allra flesta människor, en förutsättning för kommunikation med omvärlden. Det är inte minst en trygghetsfråga för många människor. Därför måste det fungera. Ytterligare en förändring som i relativ närtid är genomförd och som kanske delvis har påverkat detta är den avreglering som har skett av telemarknaden. Det är en avreglering som vi socialdemokrater bejakar i alla väsentliga delar. Men det finns kanske anledning att fundera på i vilken omfattning just det spelar in i den fråga som vi nu diskuterar. Eller för att uttrycka det på ett annat sätt: Hur agerar denna marknads aktörer? Statsrådet sade i ett svar på en liknande skriftlig fråga i samma ämne för mindre än , ställd av från : En viktig utgångspunkt är att telefoni tillhandahålls av marknadens aktörer. Staten har dock ett ansvar i de situationer där de kommersiella krafterna inte räcker till. Därför är naturligtvis den första och viktigaste frågan till it- och energiministern: staten, det vill säga regeringen, tagit sitt ansvar i de olika leden? Det är fortfarande min fråga till statsrådet. Jag har under denna sommar, och framför allt , fått många signaler, inte minst i min egen valkrets , i fråga om de problem som många människor har drabbats av. I en av våra kommuner där hemma där det så kallade teknikskiftet har genomförts kommun har flera fall varit aktuella. Det har handlat om problem med trygghetslarm för äldre och om småbarnsföräldrar som har blivit helt utan fungerande telefoni . Det är situationer som man inte på något sätt har valt själv i dessa valfrihetens tidevarv. Det är naturligtvis fullständigt oacceptabelt. Statsrådet säger i sitt svar att en av de åtgärder som regeringen har vidtagit är att man har skjutit till medel till PTS för att man ska kunna inrätta en ombudsmannaliknande funktion för opartisk rådgivning. Det är vällovligt, men handen på hjärtat: Är det inte så att för de flesta människor som har drabbats av dessa problem är i det närmaste en okänd storhet? Man vet inte ens vad det är. Jag tror att det är andra insatser som behövs. Därför kvarstår min fråga om PTS uppdrag är formulerat på ett sådant sätt att konsumentperspektivet står i relation till marknadsperspektivet, alltså om konsumentperspektivet är det viktiga. Att tekniken utvecklas är i de allra flesta fall positivt. Det är inte det som jag har reagerat på i denna interpellation. Men lite fundersam blir man naturligtvis när det börsnoterade företaget som huvudmotiv för detta teknikskifte anger att det blir för dyrt att byta ut telefonstolparna. Man kanske inte blir så fundersam utifrån aktiebolaget utgångspunkter att tillvarata aktieägarnas intressen men med utgångspunkt från statens, det vill säga regeringens, ansvar för medborgarna, alltså att människor oavsett var i landet de bor ska kunna påräkna tillgång till driftsäker telefoni. Statsrådet talar i sitt svar bland annat om det som uppger och vad det innebär för kunden enligt . Man har en mycket stor tilltro till i detta avseende som den operatör som ska utföra detta. Jag får alltså intrycket att man har ett oerhört stort förtroende för . 133 Statsrådet (C): Fungerande telefoni i hemmet är en förutsättning för att man ska kunna kommunicera med omvärlden och känna sig trygg. Det är otroligt viktigt att det fungerar. Precis som jag sade i mitt svar är det ingen tröst för den som upplever att teknikskiftet inte har fungerat att höra att det för merparten av dem som har berörts faktiskt har fungerat väl. Det är viktigt för mig att lyfta fram att har gjort denna frivilliga utfästelse om att inga hushåll eller företag som har haft telefoni ska bli utan det. Jag har varit mycket tydlig med att jag förutsätter att håller detta löfte. Det är också en information som jag har varit mycket tydlig med i kommunikationen med . Jag har varit mycket tydlig med att de problem som har uppstått inte är acceptabla. Jag vet att PTS även har gett detta uppdrag. Både jag och tillsynsmyndigheten följer denna fråga noga. Jag kommer i närtid att träffa Soneras högsta ledning för att själv försäkra mig om och få besked om hur man nu åtgärdar de problem som har dykt upp. Det är mer eller mindre ett krav från min sida att man faktiskt ser till att åtgärda de bekymmer som har dykt upp. Man ska kunna lita på att telefonin fungerar. Regeringens uppgift är att se till att vi har lagar och regler som är pålitliga och som får marknaden att fungera och att vi ser till att PTS, som är tillsynsmyndighet, har de verktyg som man anser sig behöva för att kunna utöva tillsyn på detta område. PTS har också försäkrat att man anser att man har de verktyg som man behöver för att kunna agera. Jag noterar med tillfredsställelse att PTS också agerar i fråga om detta. När det gäller konsumentperspektivet hos PTS är det själva skälet till att jag och regeringen faktiskt sköt till pengar och gav PTS i uppdrag att inrätta denna ombudsmannaliknande funktion som förhoppningsvis kommer att fungera i . Syftet med den är att man som konsument ska ha en opartisk funktion att vända sig till. Om man upplever att den information som man har fått från Sonera inte har varit till fyllest och om man upplever att man inte riktigt har nått fram ska man kunna vända sig till denna ombudsmannaliknande funktion för att få hjälp och stöd. Frågan om trygghetslarmen, som lite hastigt berörde, är oerhört viktig. Trygghetslarmen berörs förstås också vid teknikskiftet. Detta är en fråga som vi arbetar aktivt med på flera olika sätt. Vi har gett i uppdrag till att ta fram vägledningar om detta. När det gäller de aktuella förändringarna och Telias projekt har försäkrat att man identifierar de abonnenter som har trygghetslarm och hjälper kommunerna att se vilka abonnenter som kommer att beröras för att hitta alternativa lösningar som gör att människor kan bo kvar hemma och ändå ha sitt trygghetslarm och känna en trygghet och en säkerhet i det egna hemmet. Däremot kommer vi inte undan. Den bild som man ibland målar upp om att vi skulle kunna ha en situation där detta stolplinjeprojekt över huvud taget inte behövde ske är lite grann att slå blå dunster i folk. Den teknik som de gamla kopparledningarna sitter på kommer inte att hålla morgondagens krav. De håller inte för framtidens krav. Om vi ska kunna erbjuda bra telefoni och bra bredbandsuppkopplingar framöver behövs det en teknisk utveckling också när det gäller detta område. Därför är det otroligt viktigt att vi inte klamrar oss fast vid gammal teknik men däremot att vi ser till att omställningen till ny teknik går så smidigt som möjligt så att de personer som är beroende av att ha en fast telefoni i hemmet kan få det stöd och den hjälp som de behöver för att känna en trygghet i vardagen. 134 (S):