prot · GZ0943 · 2011-12-07 00:00:00 — får man standardiserade mallar och dataprogram som gör att kronofogden i kan prata med kronofogdar runt om i . Det kan handla om en svensk som flyttar från till för att slippa betala skatt. Det kan också handla om människor som flyttar till för att de inte vill betala skatt i sina hemländer. Jag tror inte att man ska underskatta betydelsen av detta. och andra typer av myndigheter som och har tillsammans varit framgångsrika bekämpare av organiserad brottslighet i . Den kända amerikanska gangsterledaren dömdes inte för något av alla de mord han begick eller beställde eller för all den smuggelsprit han tjänade pengar på, utan han sattes dit för skattebrott. Det vore trist om en svensk kommer undan bara för att han flyttar till . Det är klart att vi måste ha ett ökat informationsutbyte så att det blir lätt för kronofogden i att ringa kronofogden i . Detta hindrar inte från att vara emot. Vi har precis hört säga att han motsätter sig att vi ger mer makt till EU. Jag tycker att man ska vara restriktiv med att skjuta över mer makt och inflytande till EU. Jag kan dock inte förstå hur kommer till sin slutsats. Jag skulle verkligen vilja att han begär replik och förklarar för mig, kammaren och dem som följer debatten i tv hur vi flyttar mer makt till EU genom att kronofogden i får prata med kronofogden i . Hur ger vi mer makt till EU om kronofogden i hjälper kronofogden i eller när personer som har en massa skatteskulder flyr från dessa länder och undan rättvisan till ? Hur flyttar vi över mer makt till EU genom att tillåta detta? Nej, vi ger mer makt till de enskilda länderna att kunna ta itu med dessa problem. Jag kan inte tolka det på annat sätt än att vill skydda människor som har flytt till för att de vill slippa betala skatt i sina hemländer. Är det så vi ska tolka ståndpunkt i denna fråga? Det finns ett gammalt ordspråk som säger att det goda inte får bli det bästas fiende. Vägen till helvetet är kantat av goda intentioner. Det är viktigt att komma ihåg att man även med goda avsikter kan landa fel om man inte ser till helheten och försöker greppa hela frågan. Jag tror att har misslyckats med detta. Man har inte sett till helheten och det större perspektivet, att det blir enklare att sätta dit skatteflyktingar och andra kriminella om vi godkänner förslaget. är inte det parti jag har i åtanke när jag tänker på goda intentioner, så ordspråket är kanske inte applicerbart i detta sammanhang. I stället ska vi kanske uppmana att inte låta det onda bli det sämstas fiende. Det är nämligen precis detta som kommer att hända om man gör som de förespråkar. EU är ett projekt för att öka samarbetet mellan länder och göra det lättare för människor, varor och tjänster att röra sig över gränserna. Det är något positivt som binder ihop en kontinent som har varit krigsdrabbad och krigssargad och gör att vi förstår varandra bättre och skapar välstånd och bättre grogrund för demokrati. Ska detta arbete bli verkligt framgångsrikt måste vi också arbeta på andra planhalvor, till exempel genom att sätta dit dem som flyr över gränserna undan rättvisan. Hur man kan vara emot detta är en gåta. Jag yrkar bifall till förslaget. 138 (SD) replik: På vilket sätt ger det mer makt till EU? Ja, det är ett EU-direktiv. Vi har avtal som har tjänat oss väl. Vi har skatteavtal som reglerar bistånd med indrivning, och de har utformats på bilateral eller multilateral basis. blir det överstatligt. De viktigaste nationella bestämmelserna som finns finns i lagen om ömsesidig handräckning i skatteärenden. Andra viktiga överenskommelser är som jag nämnde tidigare nordiska skattehandräckningsavtalet, Europaråds- och om ömsesidig handräckning och vissa bilaterala skatteavtal och tullsamarbetsavtal. Jag menar att dessa avtal är tillräckliga och visar att en framgångsrik politik inte behöver implementeras på överstatlig nivå. En gemensam EU-politik behövs därför inte. Dessutom är förslaget tveksamt med hänsyn till proportionalitetsprincipen. Det får långtgående konsekvenser och står inte i paritet till det mål som det syftar till. Ser inte något problem med det? Ser inte att det är fråga om ökad överstatlighet? 139 (M) replik: Som jag sade i mitt anförande ska vi vara försiktiga med att flytta över makt från det svenska parlamentet till EU. Men det handlar inte om att släppa makt och inflytande över viktiga politiska beslut som välfärd, skatter eller lagstiftning som ska upprätthålla det speciella och unika med . Det handlar om att det ska bli enklare att sätta dit kriminella. är det svårt att driva in skatteskulder och driva in olika avgifter som människor åker på och sedan undslipper genom att röra sig över gränserna. Jag var i . Min kompis hade hyrt en bil och åkte dit för fortkörning. Han mejlade mig och beklagade sig över att han fått en fortkörningsbot. Jag ringde till och och frågade hur myndigheterna i skulle kunna tvinga min kompis att betala fortkörningsboten. De svarade att han kan strunta i att betala, för det är så gott som omöjligt för dem att driva in dessa böter. Det är ett byråkratiskt krångel av sådan enorm omfattning att det är omöjligt. Detta är bara anekdotisk bevisföring. Men jag tror att ska göra lite efterforskningar, för det är inte enkelt att ta itu med dessa problem. Att säga att den lagstiftning vi har är tillräcklig är inte i linje med verkligheten. och vill förhandla enskilt med varje land och inte ha en enhetlig lagstiftning i EU. Det kommer att bli ett härke och så gott som omöjligt. Det du gör, , är att skydda människor som kommer till med skatteskulder. 140 (SD) replik: Lagstiftning som är otillräcklig går att utveckla. Jag ser inga som helst fel eller problem med avtal på mellanstatlig nivå. Det är klart att det kan bli mer omfattande, men ökad demokrati och ökat självbestämmande har också ett egenvärde, skulle jag vilja säga. Jag tycker att det är tråkigt att utskottets majoritet vill lägga sig för EU och mena att vi inte ska säga något om att EU kräver att vi genomför en ny lag. Jag företräder ett EU-kritiskt parti, och jag menar att som EU-kritisk politiker är det min rätt och rent av min skyldighet att yrka avslag på propositioner som inte ligger i den svenska nationens intresse. Det är svårt att harmonisera förslaget över unionens medlemsstater. Deras befogenheter för indrivning är mycket olika, som jag nämnde tidigare. Direktivet blir felriktat. Jag tyckte att nästan medgav att det blir ökad överstatlighet, men att det är värt det eftersom det leder till ökad praktisk möjlighet att komma åt de problem som finns. Det är helt enkelt en fråga om vad man väljer att prioritera. Jag prioriterar nationellt självbestämmande högt. 141 (M) replik: I den mening som detta beslut skulle leda till ökad överstatlighet är det nästan i form av ett kommatecken i lagstiftningen. Detta är fråga om teknikaliteter. Det är inte en stor ödesfråga om att lämna över viktig beslutandemakt på viktiga områden som vi vill ha kvar här i för att gynna den svenska nationens intresse, för att citera dig, . Det handlar snarare om att just gynna den svenska nationens intresse genom att sätta dit skurkar och banditer som kommer till från andra länder. Du skyddar dem, ! Du skyddar människor som kommer till och som undflyr rättvisan därför att du tycker att det är viktigare med avhållsamhet i frågor om att flytta makt till EU när det egentligen bara är teknikaliteter det handlar om. Det är ganska intressant att säger att man säkert kan ingå fler avtal för att underlätta processen. Det erkände han precis här . Detta är ett stort problem. Det är knepigt för och kronofogden att sätta dit människor som har olika typer av skatteskulder i andra länder. Det är knepigt för oss att sätta dit människor som lämnar landet och åker till , till exempel. Det är därför beklagligt att gör detta ställningstagande. Man kan också fråga sig om tänker rösta nej om vi ponerar att de skulle få en majoritet i den här kammaren för att rösta nej till alla EU-direktiv som påförs . Då skulle det vara ganska höga viten som vi skulle behöva betala till , utdömda av . har skyldighet att implementera denna typ av lagstiftning. I grund och botten handlar det om att du vill skydda kriminella som kommer till . Det är beklämmande. 142 (FP): Jag skulle kunna instämma totalt med i allt han sade. Jag vill ändå lägga till någonting när jag har hört företrädare. Detta är en lagstiftning eller ett direktiv som är exakt det man ska använda Europeiska unionen till. Jag förstår bättre , herr talman, varför ville ha 87 miljoner extra till alldeles . En stor del av pengarna jag vet inte hur stor ska tydligen användas till att ingå ytterligare 26 olika handräckningsavtal med olika länder när man kan få detta nästan gratis. Det är rent löjeväckande att tala om överstatlighet i sammanhanget. Det är i en mellanstatlig handel som detta sker, men det sker via EU som administration. EU har absolut inget egenintresse av detta. Det har inte någonting med makt att göra, utan det har att göra med var man bäst ska lägga sina pengar. Detta är en bra och rationell sak. Det är just sådant här vi ska använda EU till. Det är ungefär som fiskeripolitiken. Den har vi för att förhindra rovfiske. Miljöpolitiken har vi därför att partiklar och vad det nu kan vara inte känner några gränser. Det är exakt detta som det är bra att vi använder EU till. Ni menar att vi ska ingå en massa avtal 26 extra avtal som vi ska ha bara för att klara ut det här. Nej, det tror jag inte är bra. uttryckte det försiktigt, men här ser vi någon som säger sig vara Sverigevän men som i själva verket är skattefifflarnas bästa vän. Det är sanningen i sammanhanget. Det är lite tuffare uttryckt, men så ser jag det. Vi ska begränsa denna form av brottslighet. Men när man driver in skatter, avgifter och så vidare är det någon som betalar. Här är det ytterst fråga om de svenska företagen. Ska de ha samma villkor, eller ska man öppna en gräddfil för skattebrottslingar till andra länder? Jag tror att de sju andra partierna säger nej. Det är det här vi säger nej till. Det blir ingen gräddfil för dem som väljer att använda olagliga metoder och flyr till andra länder. På samma sätt är avtalet ömsesidigt. Vi ska bistå de 26 andra länderna. De ska inte ha som en . Detta är ett alldeles utmärkt avtal. Det är precis det här vi ska använda EU till. Jag är glad att jag inte står på samma linje som i frågan. 143 (C): Också jag har svårt att förstå vad har att invända mot i frågan. Vi har i utskottet tidigare behandlat en mängd ärenden som rör informationsutbytesavtal med olika skatteparadis. Jag vet inte om det kan röra sig om 4050 stycken det är i alla fall otroligt många. Det har handlat om , , , och många fler. tar vi ställning till ett samarbete mellan EU:s medlemsländer om ömsesidigt bistånd med indrivning av skatter och avgifter i varandras länder. Om ställer sig utanför ett sådant samarbete riskerar vi att gå miste om hjälpen från de övriga länderna med att driva in svenska skattemedel som har hamnat i andra länder. Om vi riskerar att blir ett nytt skatteparadis för laglösa skattesmitare, vad har vi då vunnit på det? Det är en nationell angelägenhet att får in sina skatter lika väl som att eller får in sina skatter. Att förslaget sedan har kommit till genom ett samarbete inom EU innebär inte att vi lyfter ifrån oss makten och att den hamnar i EU. motion om avslag på propositionen upplever jag som fullständigt inkonsekvent i sammanhanget. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på motion. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 15 § Värdering till verkligt värde Föredrogs civilutskottets betänkande 2011/12:CU10 Värdering till verkligt värde (prop. 2011/12:26). Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 16 § Avgifter enligt lagen om ansvar och ersättning vid radiologiska olyckor Föredrogs civilutskottets betänkande 2011/12:CU3 Avgifter enligt lagen om ansvar och ersättning vid radiologiska olyckor (prop. 2010/11:149). 144 (S): Vi ska nu debattera civilutskottets betänkande nr 3. I betänkandet behandlas regeringens proposition om ändring i lagen om ansvar och ersättning vid radiologiska olyckor samt två motioner. I betänkandet finns två rödgröna reservationer som jag börjar med att yrka bifall till. De ändringar som regeringen vill göra i lagen om ansvar och ersättning vid radiologiska olyckor är något som vi glädjande nog verkar vara överens om i utskottet. Det är rimligt att lagen kompletteras med ett uttryckligt bemyndigande att meddela avgifter. Det ska självklart vara möjligt att ta ut avgifter för de prövningar som görs. Om detta tror jag inte att vi behöver orda så särskilt mycket. Det verkar som att vi är överens. Det som däremot skapar en hel del huvudbry hos mig är det faktum att lagen inte kommer att träda i kraft i och med det regeringen föreslår. Vi står fortfarande kvar med ett förhållandevis lågt och begränsat skadeståndsansvar. Regeringen hävdar att det beror på att samtliga EU-stater som är anslutna till måste ratificera tilläggsprotokoll till konventionen och dess tilläggskonvention. I andetaget efter att regeringen har hävdat detta sägs att om processen drar ut skulle ensidigt kunna gå vidare för att sätta vissa delar av lagstiftningen och nödvändig författning i kraft tidigare än andra konventionsstater. svarade dåvarande miljöminister i en interpellationsdebatt i kammaren att bedömningen var att lagen skulle kunna träda i kraft vid det kommande årsskiftet. vet vi att regeringens bedömning inte höll och att ikraftträdandet kommer att bli ännu mer försenat. Regeringen hävdar också att arbete fortfarande pågår med den förordningstext som kommer att krävas till följd av lagens ikraftträdande. Jag tycker att regeringen har hanterat frågan på ett nonchalant sätt. Regeringen har trots insikten om problemen med ikraftträdandet, och trots det den tidigare miljöministern har sagt i kammaren om ett ikraftträdande vid det kommande årsskiftet, valt att inte hålla informerad och valt att inte påbörja ett arbete för att sätta de delar av lagen och förordningen i kraft som skulle kunna göras giltiga utan ett gemensamt tillträde till tilläggsprotokollet. Det finns en sak till som är anmärkningsvärd med frågan. Ett så kallat obegränsat skadeståndsansvar är en av beståndsdelarna i den borgerliga kärnkraftsöverenskommelsen. Det är en överenskommelse som innebär att det är möjligt att bygga ny svensk kärnkraft som det är tänkt att lägga tyngre ansvar på kärnkraftsägarna vid en eventuell olycka. Vi har en situation som innebär att det är möjligt att bygga nytt men att skadeståndsansvaret är kvar på en låg nivå. Det är helt på tvärs mot det som lovades när förbudet mot ny kärnkraft togs bort. Låt mig kort sammanfatta frågan. Vi har en regering som säger i kammaren i riksdag att ett ikraftträdande är något försenat men kommer att ske /12. Ett drygt halvår senare får vi veta att det ännu inte är möjligt på grund av att regeringen inte är klar med sitt interna arbete och att andra stater inte är redo att ratificera protokollet. Det här är en försening som regeringen inte verkar ta på allvar, trots att man har sagt att om processen drar ut kan man sätta vissa delar av lagen i kraft något man nu inte ger sken av att vilja. Resultatet är alltså att man tillåter kärnkraft utan ökat ansvar. Vi föreslår tillsammans med de två andra rödgröna partierna att det som i lagen kallas obegränsat ansvar förstärks för att faktiskt närma sig ett ansvar som är obegränsat. Vi anser att principen om att förorenaren betalar ska gälla också kärnkraften. För att leva upp till den principen måste kärnkraften stå fullt ut ansvarig vid en eventuell olycka. kan vi lugnt anta är alltför lite pengar vid en stor olycka. Jämför gärna med de kostnader som har uppstått i med anledning av olyckan i . Principerna i svensk aktiebolagsrätt gör gällande att en aktieägare i nästan alla fall inte kan göras personligt betalningsskyldig för de förpliktelser ett bolag har. Det är en god princip som för det mesta tjänar oss väl. Men när det kommer till kärnkraftsbolag bör man ändå överväga om en försäkring mot ansvar som ett avgränsande av ett kärnkraftverk till ett eget aktiebolag innebär faktiskt borde upphöra. Med tanke på de konsekvenser en eventuell olycka har och vilken exceptionell händelse det ändå är måste vi betrakta det som att det vore rimligt med ett ansvarsgenombrott för bolagen. Rimligt vore också att ta bort preskriptionstiden för ansvar vid en olycka samt vem som ska svara för samhällets kostnader för sjukvård. Utskottsmajoriteten menar att få skador kan konstateras så sent som efter en eventuell olycka samt att staten ändå garanterar vård och sociala förmåner. Man väljer att bagatellisera en fråga som är intimt kopplad till den moraliska hållningen om att förorenaren betalar. Jag vill än en gång påpeka att vi inte har något emot de ändringar regeringen föreslår i propositionen. Det vi vänder oss emot är hur lättvindigt man hanterar frågan om ikraftträdandet samt oviljan att ens fundera över en förstärkning av det som kallas obegränsat ansvar. Med detta vill jag än en gång yrka bifall till de två gemensamma rödgröna reservationerna. 145 (MP): Först vill jag instämma i synpunkter när det gäller regeringens proposition. Men vad är det mer vi har att ta ställning till i detta betänkande? Avgifter enligt lagen om ansvar och ersättning vid radiologiska olyckor låter inte särskilt allvarligt eller kontroversiellt, men det döljer sig mer än så i betänkandet. För att man ska förstå allvaret bakom den här tämligen obetydliga och tunna propositionen från regeringen och det lilla betänkande som utskottet tagit fram måste man gå tillbaka till den lagstiftning om ansvar för så kallade radiologiska olyckor som det här hänvisas till. Lagen handlar om hur ansvar ska utkrävas och hur ersättningar till drabbade ska utformas vid en total härdsmälta, en kärnkraftskatastrof, när en reaktor exploderar och radioaktivt material sprider sig över hela vårt jordklot. Lagen handlar om ansvar vid en situation som ingen, herr talman, vill ska inträffa. Ja, ingen vill nog ens försöka tänka sig in i hur vårt land skulle se ut efter en total härdsmälta i någon av de reaktorer vi har i drift. Lagen handlar, herr talman, visserligen även om ansvarsfrågan vid olyckor i mindre anläggningar som hanterar radioaktivt material och där resultatet av ett misstag självklart också kan få stora konsekvenser. Men lagen är tyvärr i första hand anpassad för den typen av mindre missöden och har stora brister när det gäller de större olyckor som många, och särskilt den borgerliga regeringen, tycks utgå från aldrig kommer att inträffa. Olyckor har skett, herr talman, och de kommer att fortsätta att inträffa. Det är den bistra sanningen. skedde en explosion i en reaktor i i med en partiell härdsmälta. exploderade en tank med radioaktivt avfall i upparbetningsanläggningen i i . skedde en stor explosion i Windscales upparbetningsanläggning. skedde en olycka i utanför . Också det resulterade i en partiell härdsmälta. skedde olyckan i Tjernobyl, en av de alvarligaste olyckorna i en kärnreaktor. Olyckan pågår fortfarande lägg märke till det och torde pågå under överskådlig framtid. Här handlar det om en fullständig härdsmälta med omfattande läckage till omgivningen. Över 600 000 personer kommenderades ut till räddningsarbete, som på grund av strålningsnivåerna gjorde att många av arbetsuppgifterna kunde utföras endast under någon eller innan personen i fråga utsatts för sin livsdos av strålning. startade en okontrollerad kedjereaktion i bränslefabriken som ledde till mycket stora radioaktiva utsläpp. läckte plutonium- och uranhaltig syra ut från Thorp, som är en upparbetningsanläggning i i . Det påverkade också fisket utanför den norska kusten. Efter många års reparationer startades åter anläggningen. läckte ytterligare radioaktiv vätska ut från anläggningen enligt de ansvariga myndigheterna. var en av reaktorerna i Forsmark strömlös . Många internationella bedömare anser att Forsmark då var mycket nära ett okontrollerat förlopp som kunde ha slutat i en härdsmälta. exploderade reaktor 1 i i . Totalt har fyra reaktorer skadats. Konsekvenserna är det fortfarande för tidigt att uttala sig om, men ingen olycka har varit så omfattande som denna. Att en av reaktorerna har drabbats av en total härdsmälta torde vara helt säkert. Man har dessutom genom mätningar kunnat konstatera att över 5 000 av dem som deltagit vid räddningsarbetet i har fått i sig radioaktivt damm och partiklar som innebär att de går omkring och ständigt bestrålar sina egna kroppsvävnader inifrån. Och har man lägg märke till det bara hunnit mäta av alla som deltagit i räddningsinsatserna. Av de olyckor som jag har räknat upp känner de flesta bara till tre, några kanske fyra. Ändå är det långt ifrån alla olyckor som har inträffat. Kärnkraftsindustrin har drabbats av ytterligare ett hundratal större olyckor. Alla olyckor är unika, och dessutom är varje reaktor på något sätt unik till sin konstruktion, så det är svårt att ta med sig erfarenheter från en olycka till en annan. Det tidigare Miljöpartispråkröret sammanfattar beskrivningen av en stor kärnkraftsolycka så här: Det som skiljer en stor kärnkraftsolycka från alla andra tänkbara olyckor är utbredningen och rum. De som betalar är de som varken kan fly från tiden eller rummet. Det finns helt enkelt inga alternativ. Det är mot den här bakgrunden, herr talman, som vi diskuterar avgifter för den kontroll som vi hoppas ska förhindra att det vi inte vill ska ske inte heller ska kunna inträffa. Naturligtvis skulle vi alla vara glada om det vore så att ett avgiftssystem kunde utformas så att kontrollen blir så säker att ingen olycka inträffar. Men vi vet att den mänskliga faktorn inte gör det möjligt. Därför behandlas även själva ansvarsfrågan i betänkandet, och därmed en motion från . Är det möjligt att se till att det blir tvingande för de ansvariga att även ta sitt ansvar fullt ut om det värsta skulle inträffa? menar att regeringen har valt att blunda för den frågeställningen. Det ansvar med vilket regeringen låter sig nöja är reaktorinnehavarnas ansvar enligt på , vilket övergår till statens ansvar i de fall reaktorinnehavarna inte kan leva upp till sitt ansvar plus det gemensamma ansvar som konventionsstaterna har enligt samma konvention för ersättningar till skadelidande på , alltså totalt . Lagen säger därutöver att staten har obegränsad återkravsrätt gentemot anläggningsinnehavaren. Värdet av den rätten kan man verkligen ifrågasätta. Reservation 2 i betänkandet handlar om just detta: förutsättningarna för ansvarstagandet vid en allvarlig olycka. Den japanska regeringen har publicerat kalkyler över skadeståndsanspråk orsakade dels på grund av beordrad evakuering, dels på grund av spontan evakuering, men även på grund av beräknat produktionsbortfall hos kunder till Tepco som äger kärnkraftverket. Dessa beräkningar visar att skadeståndsanspråken uppgår till . I förhållande till 400 miljarder framstår konventionsstaternas åtagande enligt på 3 miljarder som något i underkant. Till detta kommer sedan kostnaderna för katastrofinsatsen vid olyckstillfället, själva räddningsarbetet efter katastrofen och en framtida inneslutning av åtminstone en reaktor, som troligen blir ett långvarigt problem för de japanska myndigheterna. De faktiska strålningsskador som uppstått inte minst bland alla de räddningsarbetare som riskerat sina liv för att minimera olyckans omfattning representerar också kostnader som man inte får glömma bort. Vi vet att redan efter fyra månaders riskfyllda insatser hade runt 5 000 räddningsarbetare andats in radioaktiva partiklar och damm så att de kontinuerligt blir bestrålade inifrån. Hur många människors arbetsförmåga som saneringsarbetet totalt kommer att radera ut kan bara framtiden utvisa. Alla dessa kostnader har man därför självklart ännu inte kunnat uppskatta. Att det handlar om hundratals miljarder står dock helt klart.