prot · GZ0915 · 2011-10-12 00:00:00 — Vi ser hur flera länder i vår omvärld hindrar människor från att sprida information och åsikter. För den journalistiska gärning som är en grundbult i demokratin såväl nationellt som globalt behövs det starka röster som står upp för yttrandefrihet och pressfrihet. Det kan inte vara ett ansvar som man lägger ut på mediekoncerner eller på journalisternas egna organisationer. Det måste vara ett ansvar för en stat som att internationellt höja rösten för att inte acceptera att journalister tystas eller begränsas i sitt uppdrag. Jag tycker att det är värdigt en nation som att delta i den debatten. Den framförhållning och omtanke som vi måste visa höstens lökar, som vi måste ge ljus och jord för att de ska gro, tycker jag är en måttstock för den omtanke och det ansvar som en regering måste visa samhället och sina medborgare. En politik som bara gräver på stället ger inga framtida idéer och ingen utveckling. Därför räcker det inte, , att du lägger huvudet på sned och ser så där blid ut. Vi måste räta upp ryggen, höja blicken, ta sikte och ta krisen på arbetsmarknaden och för klimatet på allvar. 45 Statsminister (M) replik: har en märklig förmåga att försöka framställa det som att inte bedriver bra miljöpolitik. Det är ungefär som om det är ett självändamål att göra illa. var det tydligen och som skulle få höra hur illa det är med det förnybara. Jag förde förhandlingarna inom EU när det gällde förnybarhetsmålet. Det är ett gemensamt mål för EU-27 att vi ska nå andelen förnybar energi. Det fördelades sedan individuellt på olika länder också på de två länder som har högst andel förnybar energi i , nämligen och . ger sig alltså på dem som har kommit längst och hyllar länder som , länder som verkligen inte har gjort någonting för det förnybara. Man blir så mycket miljöpartist att man ger sig på sitt eget land! Det är ett märkligt sätt att resonera. Vi växlar nu upp till andelen förnybar energi. De andra är inte i närheten av oss, ! Det bygger delvis på förslag som ni har varit med att påverka för att införa. låtsas som om det inte existerar. Så nitiska är miljöpartisterna! Det får inte heta att det drivs någon miljöpolitik i det här landet, för då kanske vi inte behövs som parti! Gör nu allt vad vi kan för att aktivt blunda för det vi gör, det vi själva har varit med att genomföra och det som sker i ! Jag delar inte det sättet att se på politik. Jag vill också ställa en fråga. Vi har i det rödgröna alternativet hittat tre nivåer för när inkomstskatter ska börja höjas. säger vid inkomster på 28 000, 40 000 och Socialdemokraterna . Det är lite notabelt att alltså hamnar till vänster om Socialdemokraterna när det är dags att börja höja inkomstskatterna. Vi vet alltså inte när inkomstskatterna börjar öka. Eller har ett besked om det när det gäller de rödgrönas gemensamma besked? Dessutom får jag inte ihop er gröna skatteväxling. Ni har massiva skatteökningar på miljöskadlig verksamhet med vilken ni förenar ökade inkomstskatter. Hur kan det vara grön skatteväxling? 46 (MP) replik: Statsministern vill se på miljöpolitiken som något där man kan luta sig tillbaka så fort man har kommit till det första steget. Större delen av den förnybara energin i det känner alla till byggdes ut med vattenkraften. Med den politik som genomfördes då vill slå sig till ro. Han tycker att detta att gå från eller något sådant till förnybart är det stora steget för den svenska ekonomin. Jag menar att om man ska anta utmaningen kring den globala klimat- och miljökrisen, då måste man vara lite mer offensiv än så. Om man dessutom har ett land med den fantastiska potential som har, varför ska man då hämma den utveckling som vi ser bland annat i och , som jag vet jobbar från lägre nivåer från början men som satsar betydligt mer och har mycket högre utbyggnadstakt? Där ser man hur det är billigare att bygga förnybar energi än att planera för ny kärnkraft. Där har man en planerad avveckling av kärnkraften, medan du och din regering fortfarande står i tv-studion och bråkar om vilken energipolitik det egentligen ska vara. Man kan nämligen inte tro att massiva investeringar i ny kärnkraft som ger en ganska dyr politik, förutom att den är osäker och ohållbar, kan göras med förnybart. Titta på omvärlden! Titta på som bara satsar på kärnkraft! De har väldigt lite förnybart. har ingen kärnkraft. De är bland främsta i fråga om ambitioner och också i fråga om utbyggnad av förnybart. Där ger det här jobb. Varför kan åtminstone inte det ekonomiska argumentet vara ett argument starkt nog för en statsminister i för att också anta utmaningen när det gäller förnybar energi? 47 Statsminister (M) replik: Vi använder alltså bland annat de gröna certifikat som har varit med och tagit fram men verkar de låtsas som om de inte finns för att växla in en ökad andel förnybar energi. Vi har sett en kraftig ökning av utbyggd vindkraft, inte med inflytande, utan vid makten. Det är över . Det är som om det inte får erkännas att det händer någonting med miljön, för då behövs inte . Men det blir ett omöjligt sätt att föra debatten. Och akta dig, , för att stå och hylla länder med 9697 procents fossilbränsleberoende! Det är precis de argumenten de vill höra för att slippa göra egna ytterligare ansträngningar. Men jag fick inte svar på min fråga: Vad är det rödgröna svaret på när inkomstskatterna ska börja höjas? säger 28 000. säger 40 000. Socialdemokraterna säger 50 000. Och hur kan det vara grön skatteväxling att massivt höja skatterna på miljöskadlig verksamhet och förena det med höjda inkomstskatter? 48 (MP) replik: Jag vet inte om det har undgått statsministern att vi har oppositionspartier som lägger fram sina egna budgetar här i . Jag vet inte, men jag trodde att han var van vid det från alla de år som satt i opposition. Man lade fram en egen budget som man också stod och försvarade. Jag tror att behöver fler alternativ till regeringens allianspolitik. Jag tror att det är viktigt för det demokratiska samtalet. Jag kan inte förstå varför statsministern vill göra en poäng av att man kommer fram till olika slutsatser när man är olika partier. Det är självklart. Linjen är att det finns en massiv kritik mot din budget, där man har jobbskatteavdrag och skattesänkningar för människor som tjänar ganska mycket pengar, som har ganska höga löner. Det är det svaret du är skyldig det svenska folket. Varför är det så viktigt att sänka skatterna för dem med allra högst inkomster, ? Varför ska vi som sitter här i ha skattesänkningar när andra inte ens har råd att skicka med matsäck till sina barn i skolan? 49 Utbildningsminister (FP) replik: Jag tyckte att hade en liberal klang i den första liknelsen. Det gladde mig. Det var lite grönt inlindat i detta: Det är ljus och jord för att lökar ska gro. Det är egentligen ett rätt bra synsätt, för det ger en bild av att det inte är vi politiker som skapar allting, utan vi skapar förutsättningar. I det här fallet ska det vara ljus och jord för att de här lökarna ska kunna gro, för att jobb ska skapas och för att ekonomisk utveckling ska ske. Det är bara det att den liberala klangen slutade vid denna inledningsfras. Sedan var det 22 miljarder i skattehöjningar som stod och pläderade för. Sanningen är att ni höjer ännu mer i er budget. Ni sänker en del också. Men netto, när man räknar ihop det här, höjer ni skatterna med 22 miljarder. Det finns länder i som höjer så mycket . Det finns några som höjer ännu mer, faktiskt. Det är , och det är några till. De höjer därför att de måste. Men jag har aldrig hört en enda ekonom som argumenterar för att det är en bra idé med massiva skattehöjningar när det är lågkonjunktur och vi är ännu inte ur krisen. Det skulle vara intressant att höra om det finns någon enda ekonom på jordklotet som gör det. Finns det någon sådan, ? Sanningen är att det här kommer att kyla ned den ekonomiska aktiviteten i landet. Sedan kan man säga att man använder pengarna till satsningar som ger effekt på lång sikt, och det är så ni argumenterar. Men problemet är att vi nu måste stimulera, och då drar ni in köpkraften i ekonomin. Det skapar ökad arbetslöshet. Berätta hur ni tänker. 50 (MP) replik: Ja, det finns nog ganska många ekonomer. Oavsett vilka ideologiska glasögon man har får man nog erkänna att det är många ekonomer som pekar på att det när man går in i en lågkonjunktur är oerhört effektivt att göra ganska stora offentliga satsningar inom projekt som betalar sig . Det betalar sig bland annat i minskade skulder. Det handlar inte minst om miljöskulden. Det är en kostnad som ökar i alla staters budgetar, med den klimatförändring som vi ser. Det finns alltså många ekonomer som stöder idén om att man behöver stora offentliga satsningar, till exempel på infrastruktur. Där såg vi det som självklart att prioritera tågtrafiken och kollektivtrafiken, för att just få både jobb och en långsiktig försäkran om att vi faktiskt kan ställa om transportsystemen. De här miljarderna i skattehöjningar som du jämför med i vår budget måste rimligen ställas mot de dryga 100 miljarder som alliansregeringen har minskat intäkterna med. Jag tror inte att det är någon som är förvånad över att oppositionen i den här i förhållande till den budget som alliansregeringen lägger fram har en del skattehöjningar. ser de olika ut. För oss handlar det om den balans som ni helt har tappat. Det handlar om balansen i att faktiskt få in miljöskatterna i ett system där vi kan få styrningar på två sätt, det vill säga att vi styr bort från miljöskadligt beteende som vi får intäkter som kan satsas på skola, på omsorg, på ombyggnation av bostäder och på järnvägar och infrastruktur. Det är någonting som ni saknar i er budget. 51 Utbildningsminister (FP) replik: Det finns ett problem. Om man nu bestämmer sig för att bygga en järnväg sätts arbetet i gång , när förberedelserna är klara, och då ger det naturligtvis en del jobb. Infrastrukturinvesteringarna är större än någonsin i , under den här regeringen, mycket större än när ni hade inflytande ihop med Socialdemokraterna. Problemet är att ni, för att betala investeringar , drar in köpkraft , vilket skapar arbetslöshet. Vi är fortfarande i en lågkonjunktur. behöver ekonomin stimuleras. Jag tror inte att det finns någon ekonom som hävdar att det är en väldigt bra idé att nu höja skatterna massivt för att ge investeringar på lång sikt. Investeringar är bra, men att höja skatterna på kort sikt skapar arbetslöshet. Ni skulle ju kunna göra en annan sak. Ni skulle kunna prioritera om i vår budget. Ni skulle kunna ta en del av de utgifter vi har, skära ned på dem och satsa på det som ni vill. Men ni gör inte det. Ni orkar inte prioritera, utan det blir skattehöjningar, skattehöjningar, skattehöjningar, och nya arbetslösa människor får betala era satsningar. 52 (MP) replik: har läst vår budget väl skralt, för vi gör ganska många omprioriteringar. Vi prioriterar till exempel företagsstimulanser. Vi prioriterar de åtgärder som företagarna själva tycker är allra viktigast för att de ska känna en säkerhet och kunna anställa och ge fler människor jobb, det vill säga sänkta arbetsgivaravgifter och ett bortlyft sjuklöneansvar. Det är en prioritering som inte ni gör. Jag vet inte riktigt vad som var liberalt i den delen av budgeten, men ni håller fast vid en linje där prioriteringen ser annorlunda ut. Det är alltså inte sant, , att vi inte prioriterar i vår budget. Vi prioriterar hårt med de marginaler och statsfinansiella ramar som ni också utvecklar. Men det vi gör i den gröna budgeten är att vi mejslar ut en linje som är tydlig med framtidsinvesteringar och som är tydlig med att de kostnader som kommer att komma , för att vi inte klarar klimat- och miljöproblematiken, är billigare att ta . Därför gör vi de här satsningarna genom att, till skillnad från er, föreslå en flygskatt och göra det billigare att åka tåg. Vi tycker att det är mycket mer miljösmart. 53 Näringsminister (C) replik: Det är bra att det finns två starka gröna röster i svensk politik. Det är viktigt för klimatet. Men för att mänskligheten ska överleva krävs det också att vi bekämpar fattigdomen i världen och räddar klimatet. vill inte kännas vid att har gjort och gör stora framsteg på miljöområdet, att bioenergin har gått om oljan som största energikälla, att vindkraften växer så att det knakar eller att står som föredöme för många andra länder. Det är ingen slump, utan det är effekten av en ambitiös och långsiktig klimatpolitik. I kommer användningen av gröna investeringar i andra länder alltid i skottgluggen. Internationell solidaritet ställs mot en nationell protektionism, trots att gröna investeringar är det som är grundbulten i internationell klimatpolitik. Genom att lägga pengarna där de gör mest nytta kan vi inte bara sänka utsläppen långt mycket mer än annars. Vi gör dessutom viktiga investeringar för att minska fattigdomen och skapa jobb i de delar av världen som behöver det allra mest. I nästa andetag kom också kritiken från mot handel över gränser. Genom förslag om Tobinskatt på finansiella transaktioner, avgifter på tung trafik och nationella flygskatter vill man förhindra handel och rörlighet både inom landet och utanför. Problemet är att handel är det som lyfter människor ur fattigdom. Handel gör att människor som lever i fattiga delar av världen får möjlighet att skapa både jobb och egen inkomst. Om de får resa sig ur fattigdom blir vi fler som faktiskt kan bidra till att lösa klimatutmaningen tillsammans, för vem bryr sig om klimatet om man inte har rent vatten och mat på bordet? Min fråga till är: Vad är det som gör att är emot att använder skattebetalarnas pengar för klimatåtgärder där de gör allra mest nytta och bidrar till att bekämpa fattigdom? 54 (MP) replik: Jag önskar att hade varit med på samma seminarium som jag om just den internationella klimatfinansieringen som i går arrangerades här i av en borgerlig riksdagskollega till henne, tillsammans med några av de starkaste organisationerna som jobbar för just fattigdomsbekämpning och klimaträttvisa i världen. Där diskuterade man väldigt tydligt just finansieringen av den omställning som sker i syd och som är så viktig. Jag skulle inte säga att den är viktigare än det vi gör här i , för vi är väldigt viktiga som exempel, men finansieringen av den gröna omställningen i de fattigaste länderna är en av våra absolut största ödesfrågor. Det är därför, , som vi i vår budget har lagt så pass stor andel av pengarna som går via vår statsbudget till just internationella klimatinsatser. Vi har 1,4 miljarder . Det växer till 1,7 miljarder tredje året i den här budgeten, och det är ett nytt anslag för internationella klimatinsatser som ni inte ens har. Vad ni har är en fotnot som noterar att genom EU:s utsläppshandelssystem kommer att få nya intäkter i miljardklassen från auktioneringen av utsläppsrätter. Dessa intäkter säger ni inte ska gå till klimatinsatser, och de ska inte ska gå till de fattigaste länderna där de verkligen behöver förnybar energi och där det finns väldigt många smarta lösningar. De pengarna lägger ni i stället i ert svarta hål där de går till skattesänkningar och till den välfärd ni vill satsa på i . De pengarna lägger ni inte till de fattigaste länderna. Gå hem, gör din läxa, läs den gröna budgeten och läs EU-direktivet som faktiskt rekommenderar ganska starkt och ganska krävande att ska använda de här intäkterna till klimatåtgärder och gärna till de internationella insatserna! 55 Näringsminister (C) replik: Det är som sagt bra att vi är fler gröna partier i . Inte minst klimatet tjänar på det. Däremot behöver vi inte fler partier med höga ambitioner och få resultat. Det behöver är partier som förmår driva sin politik och ta ansvar för statsfinanserna. På tid var det som stod för ekonomiskt ansvar i det rödgröna samarbetet när ville vara lättsinniga och ifrågasätta utgiftstaket. är det som vill höja utgiftstaket och lånefinansiera som vi har en global skuldkris. Frågan är vad som har hänt i . Jag brinner för att bekämpa fattigdom i världen. Jag är för ökad handel och också för oerhört höga klimatambitioner. Den kvarstående frågan är: Varför motsätter ni er gröna investeringar som bekämpar fattigdom i världen och minskar utsläppen avsevärt mycket mer kostnadseffektivt? 56 (MP) replik: Jag ska inte recensera vilka som är gröna röster i den svenska debatten, men jag kan hålla med om att det behövs mer politik och verkstad och inte bara prat. påstår att vi skulle lånefinansiera och öka utgiftsramarna. Men vi har samma statsfinansiella ramar som ni har i er budget. Vi finansierar krona för krona alla investeringar i infrastruktur, i järnväg och i kollektivtrafik, men vi prioriterar hårdare. Vi har pengar till dessa satsningar i närtid. Vi är ärliga när vi säger att vi behöver få in skatteintäkter, och då väljer vi att göra det på miljöskadlig verksamhet, till exempel genom en avgift på tung trafik på våra stora vägar. Det är en avgift som flera länder i implementerar och som skulle behöva för att lätta på trycket från godset på lastbilar och få det att gå på järnväg. Med er politik låter ni allt det här fortsätta som det är. Lastbilstrafiken ökar, utsläppen ökar, men du, , som den så kallade gröna rösten i den borgerliga fraktionen, lutar dig tillbaka och är nöjd och tycker att har en bra politik. Det var ett besked som jag tror att den här och väljarna behövde höra. 57 (SD) replik: Jag har också vissa synpunkter och frågeställningar kring de 22 miljarderna i höjda skatter. Grundfrågan jag ställer mig är naturligtvis hur människor utanför tullar ska ha råd att leva med politik. Hur långt är berett att gå när det gäller att straffa människor i lands- och glesbygd? har alltså 22 miljarder i höjda skatter. Man lägger skatt på kärnkraft, man lägger skatt på vattenkraft och man lägger ännu mer skatt på koldioxidutsläpp. Det blir dyrare el och dyrare bensin. Man höjer marginalskatten. Man ger förvisso pensionärerna i sänkt skatt , men det är ganska marginellt i sammanhanget. Det är en ganska utsatt grupp som kommer att drabbas väldigt hårt av de övriga skattehöjningarna. Man höjer en så kallad glesbygdsskatt. Hur, , ska människor utanför tullar ha råd att leva med er politik? Glesbygdsfamiljer betalar redan mer i bränsleskatt. En annan fråga som kanske är minst lika aktuell gäller krogmomsen. gick, som har nämnts här, till val på sänkt krogmoms, men därefter har man förändrat sin uppfattning. är man motståndare till sänkt krogmoms, och man bygger en stor del av sin budget på den sänkta krogmomsen. Men man är inte beredd att vara med att fälla ett sådant förslag om frågan skulle komma upp här i kammaren. Man kommer alltså inte att medverka till att krogmomsen inte sänks, även om den chansen möjligen kommer. Jag menar att detta inte är ett seriöst sätt att hantera politik. Det är verkligen att både ha kakan och att äta upp den. Det är ett politiskt dubbelspel som man förvisso kan kosta på sig om man befinner sig i den roll som har, men det är inte seriöst. Hur tänker kring krogmomsen? 58 (MP) replik: Det är alltid intressant att ta en debatt med i den här kammaren kring för det första hur man beräknar skatteutgifter och skatteintäkter i sin budget och för det andra hur man agerar seriöst med de spelregler som har för att fatta beslut. Om vi tar den sista frågan först tycker jag att det vore högst oansvarigt att använda extraordinära verktyg för att fälla det förslag som alliansregeringen i sin budget så tydligt markerar är det viktigaste förslaget för tillväxt och jobb i . Det är dessutom helt riktigt ett förslag som vi har sett positivt på när vi har tittat på vilka reformer som skulle vara önskvärda . Att göra lättnader i tjänstesektorn är viktigt. Att det ska bli billigare att reparera sin cykel och att det till och med ska vara billigare att äta mat på restaurang är sådant som vi tror kan behövas . Men vi kan inte prioritera det med det ekonomiska utrymme vi har . Om regeringen väljer att lägga fram detta tycker vi att det är oansvarigt att använda extraordinära verktyg för att fälla ett sådant förslag, och jag känner mig stärkt i att inte heller behöva locka riksdagsledamöter att utnyttja de systemen i onödan. När det gäller frågan om hur man beräknar sin budget har det funnits många uppgifter om med vilken trovärdighet du, , har gjort beräkningarna i din budget och vilka det är som ska kunna överleva i det här landet. Sanningen att säga finns det väl några som inte ska överleva i det här landet med er politik och er budget. Med er politik och er budget finns det ganska många som ni önskar över huvud taget inte vore med och bidrog i det här landet. är väldigt tydligt när det gäller miljö- och klimatskatter. Vi tycker att det är rimligt att man fortsätter använda de mest effektiva styrmedlen. Den höjning vi gör på bensinskatten motsvarar högst på en månad för en bilist som kör ganska mycket. Det är lika mycket som kollektivtrafikkortet har gått upp i de allra flesta regioner i . Jag tror att det är en rimlig hundralapp för klimatet och miljön för att få den omställning i personbilsflottan som vi faktiskt behöver i . 59 (SD) replik: är det ju inte bara bensinskatten, utan skatterna höjs med 22 miljarder. Hur mycket ger det? Jag tycker att frågan om krogmomsen är så pass intressant att jag vill spinna vidare på den. Det här är ju en skattesänkning. Vad är det för extraordinära verktyg som krävs för att stoppa en sådan? Ni bygger en stor del av er budget på att inte sänka en skatt, har med det i er budget och säger att ni inte tycker att det är en bra prioritering. Men sedan, när ni har möjlighet att faktiskt inte genomföra den här skattesänkningen, då ställer ni inte upp på det, utan då släpper ni det. Det måste naturligtvis hänga ihop med någonting annat. Sänkt krogmoms är en väldigt dålig prioritering. De jobb som den skapar kostar någonstans mellan 1 ½ och per jobb. Det är ingen klok prioritering, men tycker ändå att det är värt att stödja regeringen i den frågan. Det tycker jag är oerhört tråkigt. 60 (MP) replik: Det kanske inte är meningen att jag ska föreläsa för om hur budgetreglerna ser ut här i kammaren. Jag har inte varit ledamot av särskilt länge, men jag vet så mycket som att även skattesänkningar inom ett budgetförslag är något som man behöver tänka ganska många vändor på om man vill bryta ut det ur den proposition som regeringen har lagt fram. Budgetreglerna säger att man tar en budget i sin helhet. Det är fullt rimligt att vi får ett budgetbeslut så att svenska folket vet vilken budget som gäller för landet och vilken budget regeringen har att hantera. Det finns vissa möjligheter med extraordinära verktyg. Det handlar om utskottsinitiativ och regler som inte är utformade för att titta på hur man ska kunna bryta ut delar ur regeringens budget. Vi sade väldigt tydligt att vi skulle se över reglerna om det gäller skattesänkningar som skulle kunna förstöra och ruinera svensk ekonomi. Med i kammaren är det extra viktigt att varje parti tar det försiktigt när det gäller att använda de här reglerna. 61 (V) replik: förklaring övertygar inte riktigt. Jag var ju med i det rödgröna samarbetet. I förhandlingarna om regeringsplattformen mötte vi ett miljöparti som hade en prioriterad fråga, nämligen sänkt tjänstemoms. Det var den fråga som drev. Vi var väldigt kritiska till det. Vi tyckte att det var dåligt använda pengar. Vi tyckte att det var ett förslag som inte skulle ge några nya jobb. Vi fick till slut ned det till att enbart handla om restaurangerna. Vi gick med på det eftersom det var en så viktig fråga för . Det var den viktigaste och den enda prioriterade frågan. lägger fram ett budgetförslag där den frågan inte finns med, trots att regeringen har föreslagit det. Man använder de 5,6 miljarder som regeringen avsätter för att sänka restaurangmomsen till andra satsningar i budgeten. Det kan man göra om man har omprövat förslaget och tycker att det är dåligt. Det är fullt rimligt att tycka, särskilt med tanke på de erfarenheter vi har från där man har sänkt både tjänstemoms och restaurangmoms.