prot · GZ0949 · 2011-12-15 00:00:00 — Vi tror att förbandsverksamheten går att genomföra till lägre kostnad än . Ett tidigare tillbakadragande från och ett läge där avstår från att leda eller delta i EU:s stridsgrupper kommer att innebära lägre kostnader på denna post. Jag vill poängtera att är angeläget om att vi ska delta i helt FN-ledda aktioner internationellt. Det är en svensk tradition, men det innebär att vara fredsbevarande och att upprätthålla skydd för civilbefolkning och skapa förutsättningar för en rättvis och demokratisk utveckling med humanitärt bistånd. Vi menar att detta inte är vad som händer i . Vi menar också i vårt förslag att det går att spara pengar på materielsidan, inte minst när det gäller exportfrämjande åtgärder. Vi menar att svensk vapenexport, som har ökat, måste trappas ned och minskas för att till slut upphöra. Vi vill i stället lägga mer pengar på att återupprätta ett försvar där värnplikten är central. Det innebär bland annat mer pengar för att påbörja ett mönstringsförfarande igen och för att förbereda upprättandet av värnpliktsförband. Vi anser också i vårt budgetförslag att vi behöver öka beredskapen för eventuella kriser och katastrofer i samhället och vill därför öka detta anslag också. Det finns några saker som jag vill ta upp som jag tycker är problematiska när det gäller regeringens budgetförslag. Där har vi en annan syn på saken. EU:s stridsgrupper är en sak som vi är kritiska till från sida. Att regeringen har lagt fram förslag om deltagande och att vi ska leda en sådan grupp igen är anmärkningsvärt. De tidigare nordiska stridsgrupper som vi har deltagit i och lett har visat sig vara väldigt kostsamma. Nordic Battlegroup 2008 blev till exempel 3 miljarder dyrare än beräknat. Dessutom innebär dessa åtaganden en starkare koppling till EU:s militarisering och ett ännu mer centralstyrt EU. ska vara officiellt alliansfritt, men genom deltagande i bland annat Nordic Battlegroup har vi frångått vårt gamla krav på att internationella insatser från vår sida alltid ska ha FN-mandat och ledas på ett sådant sätt att vi kan acceptera det. Vi bör avstå samtliga åtaganden i organisationer som EU:s stridsgrupper med mera. Det finns kanske fler exempel. Att man nu tillsammans med övriga partier utom föreslår ett deltagande så långt fram som 2015 gör inte saken mer acceptabel. Stridsgrupperna har egentligen aldrig använts mer än i mycket begränsade delar, vilket gör att man också kan ifrågasätta behovet av dem. I betänkandet föreslås tillsättandet av en luftförsvarsutredning. Det är vi i positiva till. Hur det framtida luftförsvaret ska se ut och utformas är en angelägen fråga för hela försvaret. Vi menar också att dagens situation, med JAS Gripen som det fungerar , ska vara utgångspunkt för denna utredning. Eventuella uppgraderingar av JAS, om regeringen tar initiativ till det, kommer då att behöva tillföras som en förutsättning. Men dagens situation ska tills vidare vara utgångspunkten när det gäller just JAS. Vi vill också att andra delar ses som viktiga, till exempel ett framtida luftvärn och andra delar som behövs för ett komplett luftförsvar. Man har talat om helikoptrar och så vidare. Vi anser därför att det är viktigt att alla partier i är med och drar upp riktlinjerna och förutsättningarna för utredningen den dag som den tillsätts. När nu förändringen från ett värnpliktsförsvar till ett så kallat insatsförsvar genomförs kommer det att finnas ett antal stora problem att övervinna. Ett av dem som redan har börjat synas är personalförsörjningen. När de kullar som har gjort värnplikt relativt försvinner som rekryteringsunderlag kommer det att bli betydande svårigheter att hitta nya. Att konkurrera på en öppen arbetsmarknad med de förutsättningar som ges är inte det lättaste. Det kräver att man lockar med något rejält extra. Dessutom måste man ha en kraftig satsning på reklam och marknadsföring. Vi har redan i olika medier sett hur man gör. Det kostar också pengar. Dess värre, vill jag påstå, finns det också kritik mot det sätt som man bland annat har använt sig av i reklam och marknadsföring i olika gymnasieskolor. Anklagelser om att man på något sätt förhärligar soldatlivet för att locka ungdomar att intressera sig för soldatyrket har förekommit. I gymnasieskolorna är det dessutom många som inte har fyllt . Detta är naturligtvis en komplikation. Det finns också uppenbara risker med att det blir problem med att rekrytera rätt personal, rätt pojkar och flickor till Försvarsmaktens olika delar, inte minst till de stridande enheterna. Det går alltså att kraftigt ifrågasätta hur personalförsörjningen ska fungera både när det gäller att fylla förbanden och när det gäller sammansättningen. Omdaningen av försvaret påverkar också den folkliga förankringen av försvaret. Det är en av de springande punkterna för oss i . Det som tidigare på ett naturligt sätt påverkade de flesta medborgare med värnpliktssystemet finns inte kvar. För är den folkliga förankringen en av kärnfrågorna för det svenska försvaret. Den förändring som genomförs menar vi påverkar detta till det sämre. Vi anser att en satsning på de delar av försvaret som kan upprätthålla åtminstone delar av den folkliga förankringen blir ännu viktigare. Det innebär att hemvärnet och frivilligorganisationerna blir viktiga att satsa på även i budgeten. Därför vill vi i ge dessa organisationer egna budgetposter, vilket visar hur viktiga de är och också höjer statusen när det gäller rekrytering. Just hemvärnet blir extra viktigt. Det står för av budgeten men är väldigt kostnadseffektivt eftersom det bygger på en ideell och frivillig grund. Dessutom tar man vara på den ovärderliga kompetens som finns hos dem som har genomgått värnpliktsutbildning och hos dem som har tjänstgjort inom Försvarsmakten på andra ställen. ska det finnas 40 bataljoner och 22 000 soldater. Vi menar att detta egentligen är en miniminivå och kan tänka oss att utöka hemvärnet . Viktigast är nog att hemvärnet finns i alla delar av landet. Jag vill avsluta med att lyfta fram frågan om vapenexport. Vi har i sett en stadigt ökande vapenexport . Vi i tycker att det finns stor anledning att vara kritisk till den vapenexport som ägnar sig åt . Vi vill att huvuddelen av landets vapenexport stoppas. inrättades en statlig myndighet, , som har till uppgift att främja export från försvarsindustrin, vilket innebär en skattefinansiering till delar av vapenexporten. Vi anser att detta bör avvisas. Vi anser att det är orimligt att skattepengar ska användas för att stödja vapenexport. Vi menar att neddragningar bör göras på myndigheten för att den ska kunna avskaffas helt. Dessa pengar kan användas till andra mycket nyttigare verksamheter. 71 (KD): Dagens debatt om försvaret, säkerhetspolitik och krishantering är angelägen eftersom detta rör vid de centrala frågorna om att kunna upprätthålla vår demokrati. debatterade vi situationen i och Kosovo, vilket påminner oss om att varken fred eller demokrati kan tas för givna. Vi strävar också efter långsiktiga överenskommelser om försvarspolitiken som stäcker sig över blockgränserna. Därför är jag glad över att vi har kunnat enas i många frågor även om det givetvis finns meningsskiljaktigheter. Precis som det sägs i propositionen ska försvar stå starkt rustat för att kunna försvara landet men också för att kunna bidra till fred och säkerhet i omvärlden. Det kräver ett försvar som är anpassat till dagens hotbild och till snabba omvärldsförändringar. har en realistisk syn på såväl hot som försvar. Vi tror inte på ideologiska utopier som talar om ett politiskt fredsrike på jorden. Den kristdemokratiska människosynen talar inte bara om alla människors lika värde utan också om ofullkomlighet och även om förmåga till ondska. Detta tror jag att det gångna året har visat oss när vi minns terrordådet i och . Detta har sedan följts av Breiviks dåd i och på Utøya och att Gaddafi och tillsammans med andra diktatorer i äntligen har fallit. principprogram slår därför fast att Försvarsmakten ska ha en sådan styrka, sammansättning, beredskap och gruppering att den kan verka krigsavhållande vid säkerhetspolitiska kriser i närområdet. Jag tror att vi inser att också behöver ett starkt försvar. Genom ett brutalt uppvaknande inför den statslösa terrorismen, men också inför de stora militära satsningar som exempelvis gör, visserligen från låga nivåer, förstår vi att det finns en viss hotbild också . Mina vänner, historien har inte stannat. Vi vet inte vad som händer , men vi behöver tänka på våra barns och våra barnbarns trygghet. Sanningen är vidare att inte klarar sig utan de andra länderna inom EU, och Nato, och Nato klarar sig inte utan . Många länder inom EU har dragit ned på sitt försvar, något som vi i , tack vare våra goda finanser, inte har behövt göra . Tillsammans lägger EU nu bara en tredjedel av vad lägger på sitt försvar. av försvarskostnaderna inom Nato bärs av . har det gått så långt att har antagit en rapport där det krävs en samordning av EU-ländernas försvar för att trygghet och säkerhet ska kunna säkras i vår del av världen. Vi är alla medvetna om att vi i är oförmögna att utföra militära operationer som den i utan stöd från . Här uppe i norra behöver vi också tänka på samarbete. är, som vi alla här inne vet, ingen vallgrav som håller fiender borta utan tvärtom en viktig farled. Därför behöver vi också ha mer samarbete i , inte minst med de baltiska staterna och , och då menar jag riktiga övningar. Jag brukar säga att försvaret är som din hemförsäkring: Du hoppas att du aldrig ska behöva använda den, men om olyckan är framme är du mycket glad om du är helförsäkrad. Låt mig också, innan jag mer konkret berör besluten om Nordic Battlegroup, personalförsörjningen och kommande materielinvesteringar, rikta ett tack till alla befäl, soldater och sjömän som ytterst upprätthåller den säkerhet som vi åtnjuter vare sig de tjänstgör i , i Kosovo, i eller i Revingehed. Särskilt till er som befinner er på uppdrag i andra länder riktar vi en jul- och nyårshälsning när ni befinner er så långt borta från hemmet och . Jag ser det som en stor förmån att få besöka våra förband, vare sig det gäller Sigonellabasen, , Camp Northern Lights i eller helikopterflottiljen i , där jag var . Ni gör alla ett fantastiskt jobb som ni och vi har all anledning att vara stolta över. Apropå de internationella åtagandena: försvarsmakt har ett tydligt uttalat uppdrag att försvara . Men ett av de beslut vi fattar handlar om att ska kunna leda Nordic Battlegroup, dock . Nordic Battlegroup ska kunna samarbeta med EU, Nato och FN. Det är angeläget att Försvarsmaktens förmåga att ge och ta emot internationell hjälp förstärks . Den svenska solidaritetsförklaringen innebär att vår förmåga att samverka med andra måste utvecklas avsevärt utöver vad som skett . , och de baltiska länderna är Natomedlemmar, som vi alla känner till. Vid alla typer av kriser där det kan vara aktuellt att använda militära styrkor som ett säkerhetspolitiskt instrument i vårt närområde kommer de sannolikt att ledas av Nato. Inom ramen för den budget som ges måste Försvarsmakten därför fortsätta att arbeta medvetet för att bättre ska kunna samverka med de internationella organen. Det finns de som vill annorlunda i den här kammaren . I en debattartikel i gårdagens Brännpunkt skriver om hur och , som säger sig vara varandras motpoler, tvärtom ofta finner varandra i olika säkerhetspolitiska frågor. Det gäller även möjligheten att leda eller över huvud taget delta i Nordic Battlegroup. De väljer båda isolering framför att se som ett konstruktivt samarbetsland, skriver . Denna samsyn mellan Vänstern och får dem också att stå enade mot EU-medlemskapet, insatsen i och en förlängning av insatsen i . Dessa två är även ensamma om att vilja ha tillbaka pliktförsvaret. När det gäller personalförsörjningen står vi fortfarande mitt uppe i den stora omläggning som sker från pliktförsvaret, med de utmaningar detta visar sig vara. För visst är det en utmaning! Det är den största förändringen inom Försvarsmakten. Men vi ska inte falla till föga bara för att det visar sig vara en problematisk inkörningssträcka. Det är angeläget att Försvarsmakten styr utvecklingen väldigt medvetet för att rekrytera och genomföra den organisation vi har beslutat om i . visar det sig att den nya insatsorganisationen inte kan vara på plats utan först , enligt försvarets egna bedömningar. Jag vill tala lite om materielförsörjningen. Det är nämligen en stor och viktig fråga i dagens ärende hur materielförsörjningen ska fungera framöver. De beslut vi fattar liksom beslut måste vara grundade på hur verkligheten ser ut. För anskaffning av materiel och anläggningar föreslås nu ett anslag på närmare 9 miljarder plus 6 ½ miljard kronor . Investeringsplanen för åren föreslås godkännas. Sedan kommer den stora frågan om utvecklingen av JAS 39 . Här handlar det om att gå från en C/D-version till C/D plus, E/F, E/F plus eller vad det nu blir, under förutsättning att någon nation väljer att gå vidare med förhandlingar om köp. har uttryckt sitt intresse, även om det inrikespolitiskt bromsas upp något. Bedömningen är att man går vidare med en beställning. För del krävs ett omfattande förmågelyft om flygsystemets operativa effekt ska kunna bibehållas. avsätts framtida anslag på högst . I förutsättningarna ligger nu också att regeringen ska tillsätta den parlamentariska luftförsvarsutredning som begärde . Fokus ska ligga , vilket vi alla här inser får ses som en utmaning. Först ska dock regeringen återkomma till med en proposition om en uppgradering av JAS 39 . Det är angeläget att vi vågar fatta det beslut som är bäst för helheten. Något av det viktigaste jag har att säga här har jag sparat till slutet: vikten av transparens inom Försvarsmakten. Jag har beställt en utredning från där Försvarsmakten har svarat på hur situationen ser ut vad gäller bland annat personalförsörjningen och materiel. Det visar sig att Försvarsmakten ser sig tvungen att byta ut nästan all materiel , nästan ned till skrivbordsnivå. Det gäller högnivåradar, lågnivåradar och bandvagnar. Vi har materiel som var alldeles utmärkt och som fungerade , 80-talet, 90-talet och 00-talet men som faller för åldersstrecket och måste pensioneras. Vi står inför viktiga kommande beslut, och om det ska bli rätt måste vi ha en offentlig diskussion där ÖB konkretiserar sig. vet vi visserligen vad han har sagt: att dagens budgetmedel inte räcker. Men hur långt från målet skjuter vi i så fall? ÖB säger att problemen infinner sig , och det är som vi vet inte alls långt borta. Visserligen görs vissa förbättringar i redovisningen nu i budgetpropositionen, men det är långt ifrån den öppenhet som exempelvis den amerikanska försvarsmakten har kring sina materielinvesteringar. Ett exempel är att materielplanen numera är offentlig. Men det borde också gälla den ekonomiska bilagan. I offentliggörs det löpande vad man kommer att satsa . Det är av yttersta vikt att och vi ledamöter i försvarsutskottet ges tillräcklig insikt om behov och investeringar, eftersom det är vi som ska bereda besluten inför omröstningarna här i kammaren. Det är nödvändigt med en framåtsyftande transparens som kan garantera kvaliteten på de beslut som vi i ska fatta. Det är olyckligt att Socialdemokraterna och oppositionen nu hindrar regeringens förslag om att överföra Försvarsmaktens logistikverksamhet till FMV. Detta behövs inte minst för att Försvarsmakten ska kunna fokusera sin verksamhet på att bygga förband och militär förmåga, det som är Försvarsmaktens huvuduppgift. Det är därför vi vill flytta över logistiken, samt för att lösgöra medel för att få den nya insatsorganisationen på plats. skulle det ha inneburit att 700 miljoner överförts till förbandsverksamheten. sätter den samlade oppositionen medvetet käppar i hjulet, vilket inte är acceptabelt med tanke på de utmaningar vi redan har med att klara ekonomin. Med dessa ord yrkar jag bifall till förslaget i utskottets betänkande med undantag för punkterna 8 och 9. 72 (MP) replik: Jag börjar med att yrka bifall till reservation nr 3, vilket jag glömt. började anförandet med att säga: Vi har en realistisk syn på hotbilden. Efter det nämner terrordådet i och Breivik i . Sedan slutar hotbild, och han fortsätter med att säga att Försvarsmakten med anledning av detta ska ha en sådan styrka att det kan verka avskräckande. Hur tänker utifrån den hotbilden? När han nämner terrordådet och Breivik som hotbilder kan jag hålla med honom. Jag hade ett långt anförande där jag tog upp just dessa som den nya typ av hotbilder som vi har i vid sidan av en rad andra, som pandemier, ekonomiskt utanförskap, miljö och så vidare. Men kopplingen som gör blir jag inte riktigt klok på. Jag vill att han utvecklar det. Sedan säger lite inom parentes att också kan vara ett hot . Den realistiska hotbild som försöker framhäva tycker jag verkar mycket oklar. Hur ser egentligen på morgondagens hotbild? Kan jag få ett förtydligande om det? 73 (KD) replik: Först och främst ser vi väldigt positivt . Men det är också viktigt att se historien. Vi har varit utsatta för ett fruktansvärt terrordåd i . Det finns både inre hot och yttre hot. Jag tog exempel på de insatser vi gör i och . Det är ingenting vi tar för självklart med demokrati. När vi ser på försvaret måste vi ha en långsiktighet. Även om vi inte ser ett hot vare sig , eller i övermorgon måste vi ha beredskapen. Det går väldigt lätt att riva ned. parti kräver att det ska avlövas ännu mer. Ni är inne på ett förslag som kräver nästan 2 miljarder mindre till Försvarsmakten. Det vore intressant att höra av hur du ska få det att gå ihop. De behov vi tycks vara överens om finns med materielförsörjningen . Frågan är hur det ska gå ihop med en sådan neddragning som ditt parti står för. Det vore en väldigt viktig sak att få reda på. Jag fick frågan om hotbild. Som jag sade i mitt anförande gör upprustningar. Det sker från låga nivåer, som jag sade, men det är plus. Vi har ändå en erfarenhet från Georgienkrisen. Vi kan också se för framtiden att det säkert kommer att bli kapplöpningar om de naturtillgångar som finns vid . Vi vet att det finns ändrade övningsmönster från i . Kort sagt måste vi ha en beredskap för framtiden. 74 (MP) replik: Den realistiska hotbild som nu målar upp från talarstolen tycker jag inte är så realistisk. Jag förstår egentligen inte vad du säger. Du ser å andra sidan positivt . Du håller med om detta. De hot du ser radar du upp. Det är terrordåd, it-hot och den typen. Sedan blir din slutsats att vi ska öka Försvarsmaktens resurser i form av JAS-plan och bandvagnar. Det är vad du har sagt . Vi i har i vår budget flyttat över en halv miljard till exakt de hotbilder som du beskriver. Vi försöker att lägga ökade resurser på till exempel . Vi lägger ökade resurser på att möta miljöhot och så vidare. Vi flyttar över de pengarna till det vi anser vara morgondagens hotbild. Det betyder inte att vi monterar ned det svenska försvaret. Vi vill begränsa det enorma materielanslag som vi är rätt överens om finns. Ni vill inte ta bort någonting. Ni vill lägga på. Då får man göra som och lägga på 3 miljarder om man ska utgå från dagens nivå. Jag tolkar som att han håller med om hotbilden. Vi är rätt överens om detta. Men det vi inte är överens om är att öka Försvarsmaktens resurser för att möta den hotbild som vi är överens om. Det går inte ihop, . 75 (KD) replik: Vår ekonomi är i balans, . Vi har en unik situation i svensk försvarsmakt och för vår svenska budget som gör att vi inte behöver göra neddragningar. Som borde veta är det i försvarsfrågor särskilt viktigt att ha långsiktighet och inte bara ha stora backspeglar eller något slags periskop för att få information om: Hur ser framtiden ut? En väldigt stor del av försvarsmaterielen faller för åldersstrecket med början om bara . Det krävs stora investeringar för att vi ska kunna bibehålla det handlar inte om att utöka den förvarsförmåga som vi har. Vi måste få information om det och kunna tala om det. Det är inget vi kan ändra på en kafferast eller bara på . Vi måste ha långsiktigheten. Jag fick inget svar på min fråga om hur det ska gå till när ska minska försvarsanslagen med nära 2 miljarder. är det problem med att få pengarna att räcka till för övningsverksamhet. Med en sådan tvärinbromsning skulle det bli en katastrof. Det är inte trovärdigt med den kritik som du för fram. Det är väldigt viktigt att vi ser till att bevaka hotbilden både inom gränser och när det gäller framtida möjliga hot. Det gäller att vi ser till att vi har en försvarsmakt som håller måttet även för våra barn och barnbarn. 76 (V) replik: Jag reagerar på formuleringar. Jag ska låta svara för sig själva när det gäller den biten som vad jag förstår handlar om europeiska stridsgrupperna. Jag ser inte i detta betänkande någon reservation från . Det kan vara en lapsus från deras sida, men jag ser inte det. Vi står ensamma i betänkandet i vår kritik mot EU:s stridsgrupper. Det som hänvisar till är artikel i . Det finns naturligtvis all anledning att racka ned på det. Det är billigt debattknep som man tar till för att på något sätt lägga skuld på oss för det som gör. De får svara för sig själva. Vi hamnar på samma ståndpunkt när det gäller vissa saker. Men i av fallen när vi röstar i den här kammaren så röstar på din regering där ditt parti ingår. Det är en sanning. Det går att titta på statistiken. När det gäller kärnfrågan har europeiska stridsgruppen egentligen aldrig använts. Den har kostat väldigt mycket pengar. Frågan är hur , som i varje fall officiellt ska vara något så när alliansfritt, kan samarbeta på lika villkor med en allians på det sättet utan att fläckas av att det är ett samarbete som oftast är utanför FN-mandat. Det gäller om det nu blir av, eftersom det inte har blivit av. Det kostar en massa pengar, och man har ingen nytta av det, eftersom det inte används. Jag vill först ha svar när det gäller den konstiga kopplingen mellan och . Vad grundar du den på? Det andra är själva konceptet europeiska stridsgrupper. Hur pass bra är det egentligen? Jag har en fråga till. Jag hörde att yrkade bifall till utskottets förslag i betänkandet förutom under punkterna 8 och 9. Jag antar att det ska vara punkterna 7 och 8. Punkt 9 handlar om hemvärnet. Vi är gärna med på det, men det kan vara fel. 77 (KD) replik: Jag kan ge rätt på den sista punkten. I övrigt är det ett faktum, , att ni ofta säger att ni är motpol. Men ändå är det så att ni tycks finna varandra allt oftare i säkerhetspolitiska frågor. Jag uppfattar att det är er ställning när det gäller Nordic Battlegroup. Det är bekant vad gäller EU-medlemskapet och insatsen i . Ni är emot en förlängning av insatsen i . Ni vill också ha tillbaka pliktförsvaret. Jag tycker att det är ganska tydligt med den uppräkningen. Det är viktigt att den informationen når fram. När det gäller Nordic Battlegroup står vi bakom den överenskommelse som vi sedan kommer att fatta beslut om. Det är någonting som vi tycker att vi har en skyldighet att ställa upp med. Vi ska i första hand satsa på att försvara gränser. Men vi ska också göra internationella insatser. Det ger också viktiga internationella erfarenheter. Det här är något som ger erfarenhet, och något som vi tycker att det är viktigt att bibehålla. Jag är glad över den överenskommelse som har fattats över blockgränserna. 78 (V) replik: Svaren är inte särskilt precisa. Jag förstår det eftersom det kan vara svårt att peka ut exakt hur vi och samarbetar. Jag vet inte var substansen finns i det. I betänkandet har vi en samsyn med regeringen på fler punkter än vad det finns olikheter. Det blir en skev diskussion när man ska försöka kleta fast oss vid ; det vill ju ingen här i kammaren. Vi har alltid varit EU-kritiska. Vi har varit emot EMU. Vi ser ju hur illa det blir. Det är en kritik som även de borgerliga partierna borde ta till sig. I det här sammanhanget har vi också de europeiska stridsgrupperna. Det finns mer som man kan lyfta fram.