prot · GZ0935 · 2011-11-23 00:00:00 — Det är en intressant paradox att de minskade utsläppen av växthusgaser, som finansministern och även statsministern reser runt i världen och är väldigt stolta över, just är effekten av att man har använt ekonomiska styrmedel på miljöområdet tidigare. I och för sig motsatte sig och dem även då. Men de har inte lärt sig läxan att man inte kan få en ekonomi som går mot minskat beroende av fossila bränslen och mot minskad klimatbelastning utan att använda sig av ekonomiska styrmedel. står de här återigen och kritiserar samma användning av ekonomiska styrmedel på miljöområdet och säger att de inte har någon effekt på miljön och att de skulle påverka ekonomin negativt. I nästa andetag är de ute och pratar om att kombinerar en god ekonomi med att använda ekonomiska styrmedel, som har minskat vår miljöbelastning. Här måste finansministern ha en tråd. Man kan inte säga olika saker i olika sammanhang. Ska vi använda oss av ekonomiska styrmedel, eller ska vi inte använda oss av sådana? Går det att kombinera minskade utsläpp med en god ekonomi i de offentliga finanserna, eller går det inte att göra det? Ett svar på den frågan vore bra. 67 Finansminister (M) replik: Självklart går det att göra det. Självklart ska vi använda ekonomiska styrmedel. Självklart kan de kombineras med både växande sysselsättning och stark konkurrenskraft. Problemet är att det inte har någonting med skatteförslag att göra. Låt oss konstatera att 17 miljarder i höjd arbetsgivaravgift för ungdomar, 4,4 i förändrad tjänstemoms och 3 i minskat jobbskatteavdrag skatter på nästan 25 miljarder inte har någon som helst miljöeffekt. Det är skattehöjningar på jobb och företagande. De ger inte någon miljöeffekt. Ingen åker mindre bil därför att man höjer arbetsgivaravgifterna och vad det nu är. Det som är det märkliga här är att det sedan finns stora skattehöjningar på miljösidan som inte motsvaras av stora skattesänkningar på sådant som ger jobb och konkurrenskraft. Det är en märklig skatteväxling. Först höjer man skatterna på miljösidan väldigt kraftigt, och så växlar man om det i minst lika stora skattehöjningar på jobb och företagande. Det är ju inte skatteväxling. En bra miljöpartipolitik, som Per bör utforma och inte jag, skulle naturligtvis innebära en skatteväxling där miljöskatter kombineras med sänkt skatt på jobbskatteavdrag, bolag, ägande, sparande och sådant som gör att vi bygger konkurrenskraft. Det vore en logisk och rimlig politik. Men måste vi ändå utgå från motion, och den innehåller en skatteväxling där stora, kraftiga höjningar av miljöskatterna växlas över i stora, kraftiga skattehöjningar på jobb och företagande. Det är en politik som inte ger jobb och välfärd. 68 (S) replik: kritiserar oss för underskottsfinansiering. Jag tror att ska vara lite försiktig med de orden, med tanke på att vi senare här har att ta ställning till ett underskott när det gäller statsskuldsräntan som vi måste ta från det finansiella sparandet. Men hur som helst har vi säkrat alla våra förslag genom . lyfter fram till exempel investeringarna. Det handlar om projekteringar. Vi återkommer till hur vi finansierar våra höjda ambitioner vid det tillfälle som är det relevanta, det vill säga när vi ska ta beslut om en infrastrukturproposition. Vi har en budget i balans. Vi har inte vare sig underskotts- eller lånefinansiering. Däremot har vi gjort omprioriteringar. Vi prioriterar bort den sänkta krogmomsen och vill i stället inrikta satsningarna på sådant som bygger starkt: investeringar i utbildning, infrastruktur och bostäder. Vi menar att regeringens budgetproposition saknar ambitioner. Det är lite arbetsmarknadspolitiska åtgärder det är bra. Det är några höjda bostadsbidrag och underhåll av järnväg bra. Men i övrigt är det inga rejäla tag för att stimulera tillväxten. Man kan fråga sig hur tillväxten ska komma upp i de som pratade om . Jag kan också bli bekymrad utifrån den situation som vi ser i vår omvärld. Vi har en kris som närmar sig . Vi hör också varningar här hemma, till exempel från , som säger att våra bostäder är övervärderade. Det talas om . En sådan övervärdering i kombination med en yttre chock som arbetslöshet, bankkris och annat kan få väldigt allvarliga effekter. Jag vill därför återigen fråga : Vilken beredskap finns det för att möta krisen? Vilken finanspolitisk strategi finns det? 69 Finansminister (M) replik: tycker att jag ska vara försiktig med att kritisera Socialdemokraterna för underskott, eftersom vi skulle ha stora problem med det i . Låt mig då påpeka att faktiskt är det enda EU-land som kan förväntas ha överskott. Det ska vi vara väldigt glada för. Den grundläggande kritiken måste ändå kvarstå: Det är en direkt underfinansiering på mellan 5 och 10 miljarder. Det är alldeles uppenbart att en kilometerskatt gör att vi tappar eurovinjetten vi kan inte ha två system . Det är 1 miljard. Det är alldeles uppenbart att administrationen enligt alla utredningar kostar minst 1 miljard. Det är 2 miljarder. Det är exakt på samma sätt när vi sedan diskuterar de så kallade åtgärdsförbuden och a-kassehöjningarna. Det är mellan 5 och 10 miljarder i direkt, statisk underfinansiering. Det är naturligtvis besvärligt med de löftestirader som kommer. Det ska byggas järnväg över hela och tunnelbanor i hela utan att man står för kostnaden. Om det kostar 13 miljarder per kilometer tunnelbana måste man, när man säger att den ska byggas ut brett, säga hur det ska finansieras. Det kan vara en bra åtgärd jag har ingen grundläggande värdering av hur tunnelbanesystemet i ska se ut. Men spenderar man 100200 miljarder i praktiskt taget var och varannan intervju måste man förr eller senare ge svar på hur det ska betalas. Det mest problematiska med detta är naturligtvis jobbeffekterna. Ta till exempel ett företag med 20 anställda, varav 10 ungdomar, som vi pratade om, ett restaurangföretag! De får en arbetsgivaravgiftshöjning på . I Socialdemokraternas retorik säger man: Sedan sänker vi arbetsgivaravgifterna för dem som kommer in på arbetsmarknaden. Men den sänkningen är begränsad till . Vi kan inte ha en kompensation på för en höjning på . Såvitt jag förstår måste det netto bli en rätt dramatisk ökning av kostnaderna för anställning. Det är invändningen mot Socialdemokraternas politik. Sedan delar jag naturligtvis bedömning att vi ska ha beredskap och vilja att hantera en situation om den blir värre. 70 (S) replik: Tunnelbanan handlar om att staten går in och bidrar till utbyggnaden. Det är något som står för, och det är också samordnat med de budgetförslag som vi har i opposition i . Det handlar om att ge en signal om att staten är beredd att bidra till utbyggnaden av tunnelbanan. Det skulle också underlätta för våra regionala politiker att fatta rätt beslut, för tunnelbanan är en åtgärd som behövs för att klara den situation med en ökad befolkning som finns i men också för att få bort en flaskhals och bidra till ökad tillväxt. Det är en framtidssatsning. Vi kommer att redovisa alla våra infrastrukturprojekt när de blir realitet år för år. Detta är ingen tunnelbana som byggs . Det handlar om att påbörja planeringen, liksom de andra projekt som vi vill se, som höghastighetståg och annat, som bygger starkare. Som sagt: Vi kommer att redovisa i detalj hur det ska finansieras i samband med infrastrukturpropositionen. När det gäller de sänkta arbetsgivaravgifterna för unga: Där pekar dina egna experter på att sysselsättningseffekten är ytterst tveksam, och finns det någon kostar den uppemot 1 miljon per jobb. Är det väl använda pengar? Det finns bättre sätt att satsa på för att få ungdomar i jobb, till exempel vår traineelösning, där en ung arbetslös får gå bredvid en som är på väg att gå i pension och på så sätt få ett insteg i arbetslivet, som vi klarar generationsskiftet. Återigen: Vi möter nu en lågkonjunktur med växande klyftor. Vi har ökad barnfattigdom, långtidsarbetslöshet och ett utanförskap som biter sig fast. Det är lika många arbetslösa som när ni tog över, ett utanförskap som är lika stort. Det är ett ökat socialbidragsberoende. I tre av fyra kommuner ökar socialbidragen. Det är ett bidragssamhälle som vi kommer in i . Vi har en massarbetslöshet som vi möter i en lågkonjunktur. Vad är svar mer än sänkt krogmoms? Ska du förlita dig på , som inte alls har samma muskler den här gången som förra? 71 Finansminister (M) replik: 100200 miljarder är ofattbart stora belopp, och de nämns i praktiskt taget varje anförande och intervju av och . Det är höghastighetstågen, det är tunnelbanorna och det är pensionsskatterna. får vi veta att 3040 miljarder i tunnelbana i inte är några svårigheter. Men var ska pengarna tas? Är det i vården? Handlar det om landstingsskatten? Om det inte är som ska finansiera den socialdemokratiska budgetsatsningen utan sjukvården i , då måste man ställa frågan: Vilken del av vården är det som ska bära detta? Låt oss säga detta: Det beskrivs som om vår politik är misslyckad. Men tillväxten har varit högre än i , euroområdet och EU. Vi har inte haft någon sysselsättningspolitik, sägs det. Men sysselsättningen stiger fortfarande snabbare än i praktiskt taget alla EU-länder. Långtidsarbetslösheten håller jag med om är ett avgörande samhällsproblem som vi måste bekämpa. Men den är högre i EU som genomsnitt än vad den är i , och vi har den lägsta andelen långtidsarbetslösa, av dem som är arbetslösa, bland alla EU-länder med undantag för . Jag har lite svårt att se var bevisföringen för att vår politik skulle vara så misslyckad ligger. Är det i detta att vi skulle ha ännu högre sysselsättning än alla andra länder än den vi redan har? Jag förstår inte heller den här krispolitiken: Ett företag med 20 anställda, varav 10 ungdomar, får en höjning på och en lättnad på . Om 350 000 ska kunna kompenseras med 27 000 krävs det naturligtvis en växelkurs som inte jag kan se som rimlig. Det handlar om en belastning som leder till färre jobb, och det är tyvärr slutsatsen kring den socialdemokratiska budgetmotionen. Stöd i stället regeringens kloka budgetproposition! 72 (S): Sjunkande resultat i skolan, en arbetslöshet som biter sig fast på alltför höga nivåer och en sjukförsäkring som sviker dem som är sjuka det är några exempel på vad dagens debatt handlar om: summan och resultatet av den samlade politiken, att ta ansvar och färdriktning. För mig som socialdemokrat handlar debatten om skatter, inte om nivåer. Det finns inget självändamål med en viss specifik skattenivå. Det viktiga är inte om skatten ska upp eller ned utan vad skatten ska användas till. Vilken ambitionsnivå har vi exempelvis för skolan? Är det okej att resultaten sjunker? I den senaste , som är en internationell jämförelse av elevers kunskaper, kunde man konstatera att svenska elevers resultat sjunker såväl i matematik och naturkunskap som i läsförståelse. Vi går också från en topposition när det gäller att ha en likvärdig skola till att vara ett medelmåttigt land. Elevers socioekonomiska bakgrund har numera större genomslag i än i OECD-genomsnittet. Rapporter om brister och vanvård inom äldreomsorgen har också duggat tätt. Demensavdelningar som lämnas obemannade , liggsår och personal som mår dåligt av att inte räcka till har blivit vardag för alltför många inom både vård och omsorg. Det senaste exemplet har handlat om Carema, ett privat riskkapitalbolag som tycks ha sparat på allt från personal till sängar och blöjor. Gamla och sjuka är de som har fått betala priset när vinsten blev viktigare än människovärdet. Det är upprörande men knappast förvånande. Hade det inte varit så tragiskt hade det nästan varit komiskt med alla borgerliga företrädare som helt plötsligt har varit förfärade över att privata företag i allmänhet och riskkapitalbolag i synnerhet har som sin yttersta affärsidé att tjäna pengar. Det är något som givetvis inte automatiskt måste vara ett problem. Det finns gott om exempel på privata aktörer som bedriver en bra verksamhet. Men att blint tro att det skulle gå att släppa in en räv i hönshuset utan att den skulle ta livet av några höns är så naivt att det är dumt. Vi socialdemokrater lyfter i vår budgetmotion fram behovet av att säkerställa att varje skattekrona används så effektivt som möjligt, att vinstuttagen måste begränsas och att utformningen av en sådan begränsning skyndsamt måste utredas. Vi pekar också på att det är angeläget att se över huruvida riskkapitalbolag är lämpliga som ägare av välfärdsverksamheter. I ett internationellt perspektiv är det ovanligt att tillåta att vinster tas ut ur skattefinansierad verksamhet. I , och tillåts inte privata skolor att gå med vinst som delas ut till aktieägare. Blir det vinst ska den gå tillbaka in i skolans verksamhet. I och i gäller samma sak för såväl sjukvård som skola. Eventuella överskott ska återinvesteras i verksamheten. I bedrivs sjukhus i en särskild associationsform, icke vinstdrivande företag. Det är alltså både möjligt och önskvärt att begränsa vinstuttag. Det handlar enbart om politisk vilja och om handlingskraft. Att regeringen nu säger sig vara beredd att titta över och stoppa den aggressiva och avancerade skatteplanering som dessutom innebär att riskkapitalbolagen inte ens skattar för de vinster de gör i är bra, men det är inte tillräckligt. Den här frågan behöver lösas skyndsamt. Vi föreslår att regeringen återkommer till med en stoppskrivelse. Det är ett verktyg som regelbundet har använts för att exempelvis stoppa olämpliga skatteupplägg. För mig handlar politik om att vilja, att våga och att ta ansvar. Det handlar om att ha visioner för samhället och för framtiden. För regeringen tycks politik bara handla om sänkt skatt. Förra mandatperioden präglades av stora skattesänkningar som bekostades av neddragningar framför allt inom trygghetssystemen. Med budskapet att man skulle bekämpa utanförskapet infördes stelbenta tidsgränser, sänkta ersättningsnivåer och utförsäkringar från a-kassan och sjukförsäkringen. Hur någon blir mindre sjuk, mindre arbetslös eller mindre i utanförskap för att ersättningsdagarna tar slut eller hur en bidragslinje blir en arbetslinje bara för att man väljer att kalla den för det är oklart. Men prioriteringen är tydlig, och facit förskräcker. Arbetslösheten har bitit sig fast på historiskt höga nivåer. Fas 3 växer oavsett konjunkturläge. Andelen unga som får aktivitetsersättning, det som tidigare kallades förtidspension, växer nu lavinartat. Och i spåren av den nedmonterade arbetsmarknadspolitiken växer matchningsproblemen på arbetsmarknaden. Ett flertal branscher rapporterar kontinuerligt om svårigheter att rekrytera personal med rätt kompetens trots att arbetslösheten har varit hög. Hur detta facit kan vara recept på en lyckad politik är för mig obegripligt. Man kan sedan läsa den borgerliga majoritetens budgettext. Där beskriver de först ambitiöst att regeringens främsta mål är att föra mot full sysselsättning genom minskat utanförskap. Sedan landar de i sänkt restaurangmoms inte bara som lösningen på de problem som de själva har skapat utan också som den åtgärd som i huvudsak ska möta inbromsningen i ekonomin och den lågkonjunktur som vi alla vet väntar runt hörnet. Man vet knappt om man ska skratta eller gråta. Skattesystemets främsta uppgift är att säkerställa finansieringen av våra gemensamma utgifter. Ytterst bestäms nivån genom en kombination av vår internationella konkurrenskraft och ambitionerna för vård, skola och omsorg samt våra gemensamma trygghetssystem. Vi vill att skatt ska betalas efter bärkraft och fördelas efter behov. Det är principer som är väl förankrade och väl beprövade i det svenska samhället. Det är också en bärande del av den svenska modellen. Det jobbskatteavdrag som den borgerliga regeringen har infört bygger på antagandet att sänkt skatt på arbete ökar viljan hos den enskilde att öka sitt arbetsutbud eftersom det relativt sett blir dyrare att vara ledig. Mycket tyder dock på att den effekten är liten och dessutom avtagande med avseende på skattereduktionens storlek. Enligt vår mening behöver inte människor med miljoninkomster något skatteavdrag för att motiveras att arbeta. Vi föreslår därför att förvärvsavdraget ska trappas ned för inkomster och att avtrappningen ska ske på ett sådant sätt att avdraget är helt borta vid inkomster . Förändringen ökar statens intäkter med 2 ½ miljard. Vi accepterar inte heller skillnaden mellan beskattning av lön och beskattning av pension, som den borgerliga regeringen har infört. Vi vill steg för steg avskaffa denna orättvisa och föreslår därför en höjning av grundavdraget för pensionärer. Vårt förslag innebär en skattesänkning på vid årsinkomster på . Kostnaden för staten är 2,3 miljarder, alltså mindre än vad nedtrappningen av ett jobbskatteavdrag skulle vara. Vi vill ge RUT- och ROT-avdrag en väsentligt bättre fördelningsmässig profil. Vi gör det genom att sänka taket och genom att ta bort möjligheten att få skatterabatt på arbeten som utförs i utlandet. Vi avser också att återkomma med förslag om att separera avdragen och om att tydligare rikta möjligheterna till RUT-avdrag mot äldre och mot barnfamiljer. Vi anser vidare att a-kassan är en viktig del för en fungerande arbetsmarknad och för förmågan till omställning. Det är något som är centralt i varje arbetslinje värd namnet. Mot den bakgrunden föreslår vi att det sätts ett tak på avgiften till a-kassan, så att ingen behöver betala mer än . Vi avvisar regeringens förslag om en skattereduktion för gåvor. Vi behöver mer likformighet och färre avdrag, inte fler. För att förbättra villkoren för småföretag föreslår vi sänkta socialavgifter samt åtgärder för att öka tillgången på riskvilligt kapital. Olika skatteincitament kan också vara viktiga faktorer för att öka intresset för investeringar i forskning och utveckling i företagssektorn. Sänkt restaurangmoms är däremot en dyr åtgärd med mycket tveksamma effekter på tillväxt och sysselsättning. Erfarenheter från andra länder visar på liten eller ingen tillväxt. I stort sett all ekonomisk expertis anser att åtgärden är dyr och ineffektiv. Det är en ståndpunkt som vi delar. Vi säger därför nej till detta slöseri med skattebetalarnas pengar. På motsvarande sätt säger vi nej till den generella nedsättningen av arbetsgivaravgifter för unga. Åtgärden är dyr och ineffektiv. Vi väljer att i stället satsa på sådant som faktiskt skapar jobb, på bristyrkesutbildning, på traineeplatser och på en fungerande omställning, för att ge några exempel. Skatt kan och bör också användas till att i viss mån styra mot eller ifrån önskade eller oönskade beteenden. Vi har därför ett antal förslag på det miljöpolitiska området. Det handlar bland annat om att behålla skattebefrielsen på etanol och att införa ett system med stegvis miljöbilsbonus. Men det handlar också om att hantera och bemöta det faktum att den tunga trafiken står för en betydande del av slitaget på vägsystemet. Liksom ett flertal andra EU-länder redan har gjort eller planerar att göra vill vi införa en avståndsbaserad vägslitageavgift för tunga lastbilar, såväl svenska som utlandsregistrerade. Avgiften beräknas ge 4 miljarder i intäkter till staten, pengar som vi vill återinvestera i transportsystemet genom ökade investeringar i ny kapacitet och förbättrat underhåll. På motsvarande sätt lägger vi fram förslag på det folkhälsopolitiska området. Vi stöder förslaget om höjd skatt på tobak och föreslår en något höjd skatt på alkohol. Med detta yrkar jag bifall till Socialdemokraternas reservationer. I detta anförande instämde (S). 73 (MP): I en budgetdebatt berörs allt; inga frågor lämnas orörda. Jag ska försöka fokusera på skatteområdet. När jag förberedde mig för detta funderade jag på hur man mäter framgång och det som är rätt i förslagen. Jag formulerade det så här: Framtiden visar samhällets förmåga att värna sina medborgare. Detta borde vara måttstocken för oss. Klarar vi att konstruera skattesystem och samhällssystem som värnar våra medborgare på ett korrekt sätt för framtidens utmaningar? Det är detta vi i försöker göra. Vi ser de stora utmaningarna, men störst är klimatutmaningen. Det finns knappast någon större utmaning om man ser det ur ett globalt perspektiv. Det är en stor utmaning att skapa fler jobb. Även om regeringen låter nöjd och finansministern radade upp hur duktig man är vad gäller antalet jobb har vi fortfarande en stor arbetslöshet, framför allt bland ungdomar. Det gäller att vi som ansvariga politiker tar vårt ansvar och presenterar åtgärder. Dessutom behövs det många nya jobb om vi ska klara klimatutmaningen. Vidare har vi samhällets orättvisor, fördelningspolitiken. Det här är de stora bitarna. Jag yrkar bifall till reservationer. menar att vi behöver tydliga och rättvisa skatteregler för framtiden. Det handlar om att ta det på allvar för att åter hänvisa till finansministern som stod i talarstolen . betonade han ivrigt koldioxidskatters och miljöskatters utomordentliga styreffekter. Genom kraftiga miljöskatter skapar vi ett beteende hos våra medborgare där det lönar sig att investera , att investera klimatriktigt och att bygga för framtiden. Tyvärr verkar finansministern ha glömt detta när han kritiserar för stora skattehöjningar. Tyvärr verkar han ha glömt bort att redan från början accepterade stora delar av alliansregeringens skattesänkningar på löneskatteområdet av just denna anledning. Vi har länge drivit frågan om grön skatteväxling. Vi har länge sett behovet av att sänka skatterna på löner. Vi har varit tydliga med att en sänkning av skatter på löneområdet måste följas av en höjning av skatter på miljö- och klimatområdet. Denna höjning har alliansregeringen helt förbisett och förnekat behovet av. Det handlar för oss i om att skapa tydliga ekonomiska incitament för ett nytt sätt att leva och inse att den tid då löneskatterna utgjorde huvuddelen av statens inkomster bör vara förbi. Skatterna ska i stället styras över till klimat- och miljöområdet för att skapa det rätta beteendet hos våra medmänniskor och för att möta klimathotet. Det är därför föreslår till exempel skatt på flyg. Vem har inte hört människor som jämför priser på resor bli förbluffade över hur billigt det är att flyga och hur dyrt det är att åka tåg? Var finns konkurrensneutraliteten när det gäller resor? Den borgerliga alliansregeringen säger sig värna konkurrensneutraliteten. Varför värnar ni inte konkurrensneutraliteten när det gäller transporter? Vi menar att det är absolut nödvändigt med flygskatt av just denna anledning. Flyget är subventionerat och står inte för sina kostnader ur ett klimatperspektiv. Detsamma gäller för lastbilar. Andra EU-länder, till exempel , har med stor framgång infört en lastbilsskatt eller vägslitageavgift. I påstår man att det är omöjligt och att det skulle sänka hela näringslivet. Men snälla nån, har näringsliv kollapsat? har stabilaste ekonomi och lastbilsavgift. Varför kan man inte ha det här? Vi lägger fram dessa förslag, och vi menar att de är nödvändiga för konkurrensneutralitet och ur klimatsynpunkt. Vi menar också att det är nödvändigt med en höjd koldioxidskatt just den skatt som har lovordat och som kan skapa ett annat beteende och göra det ekonomiskt mer lönsamt att satsa framåt på alternativa drivmedel. Vi tycker att det här är jätteviktigt. Lika viktigt som det var att sänka löneskatterna, lika viktigt är det att se till att staten får dessa inkomster och att vi skapar incitament för ett ändrat beteende hos våra medborgare genom högre miljöavgifter, till exempel högre koldioxidbeskattning. Det är detta det handlar om. Det handlar om konkurrensneutralitet även ur ett klimatperspektiv, och här är regeringen tyvärr totalt oduglig. Man klarar inte av att leva upp till det man säger. Det är allvarligt. Nästa punkt är att skapa jobb. lägger därför fram konkreta förslag om att sänka arbetsgivaravgiften för småföretag och ta bort sjuklöneansvaret för mindre företag. Där de nya jobben finns måste vi skatte- och avgiftsmässigt visa att det går att finansiera.