prot · GY0987 · 2011-04-13 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellation 2010/11:312 Till Interpellation 2010/11:312 Konkreta åtgärder mot utbetalningar av bonusar till chefer i statliga bolag av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag och rättschef 3 § Anmälan om inkommet protokollsutdrag från utskott Förste vice talmannen anmälde att ett utdrag ur prot. 2010/11:31 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag inkommit från justitieutskottet. 4 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Motion 2010/11:N5 till näringsutskottet EU-dokument KOM(2011)164 till civilutskottet 5 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2010/11:FPM91 Återtagandeavtal mellan och , till utrikesutskottet 6 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter utlåtande /11:FiU44 betänkande 2010/11:AU6 betänkande 2010/11:KU27 betänkande 2010/11:UbU9 betänkande 2010/11:CU18 betänkanden /11:FöU5 och FöU6 Miljö- och jordbruksutskottets betänkanden /11:MJU15 och MJU16 7 § Komplettering av den nya plan- och bygglagens övergångsbestämmelser Föredrogs civilutskottets betänkande 2010/11:CU26 Komplettering av den nya plan- och bygglagens övergångsbestämmelser. Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras efter endast en bordläggning. Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 15 §.) Föredrogs finansutskottets betänkande 2010/11:FiU23 2010 (framst. 2010/11:RB1 och RB2 och redog. 2010/11:RR2). 1 (MP): I detta betänkande återkommer vi till ett par frågor som har debatterats i kammaren tidigare. och har gemensamt i finansutskottets betänkande 23 lämnat reservationer till förmån för motioner som lyfter fram förhållande till euron samt till en motion om skatt på valutatransaktioner. Motionernas resonemang och förslag är fortfarande högst aktuella, inte minst mot bakgrund av den globala finanskris som vi, förhoppningsvis, lever i efterdyningarna av och utifrån de nödvändiga åtgärder och investeringar som måste till för att begränsa vår klimatpåverkan och klimatförändringarna. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1, där vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin ställning att regeringen ska ta initiativ till förhandlingar med EU om ett formellt bindande juridiskt undantag för från EMU:s tredje steg. hölls folkomröstningen i om införandet av euron, det vill säga ja eller nej till införandet av det tredje steget i EMU. Omröstningen resulterade i en överväldigande majoritet för att ska behålla den svenska kronan och makten över den nationella valuta- och penningpolitiken. Vi har inte haft någon anledning att ångra detta beslut. I finanskrisens spår kan vi se hur svårt det är att hantera ekonomier i med skilda förutsättningar med en gemensam valuta- och penningpolitik. Vi ser också hur i sina försök att rädda EMU-samarbetet drivs mot en allt större finanspolitisk likriktning och överstatlig samordning på områden som anser vara frågor för de nationella parlamenten. Det är en utveckling som vi anser är olycklig. anser att folkomröstningsresultatet måste föranleda att ges ett faktiskt formellt bindande juridiskt undantag från EMU:s tredje steg något vi saknar . Den andra reservationen, som jag också yrkar bifall till, rör frågan om hållning till denna diskussion och till det arbete som pågår både inom Europeiska unionen och G20-gruppen när det gäller olika typer av transaktionsskatter. är positivt till en transaktionsskatt och anser att aktivt ska verka för och stödja införandet av en sådan. En transaktionsskatt skulle verka hämmande på kortsiktig handel med valutor, derivat och andra spekulativa instrument som inte bidrar till finansiell stabilitet eller verkliga investeringar. Den skulle dock på en låg nivå vara obetydlig för handel mellan länder och långsiktiga investeringar. En transaktionsskatt skulle också kunna utgöra en finansiell grund för fattigdomsbekämpning och nödvändiga miljö- och klimatinvesteringar. 2 (V): Jag ska liksom föregående talare säga några ord om reservationerna 1 och 2 i betänkandet. Jag yrkar också bifall till bägge två. Den ena reservationen handlar om förhållande till euron. När blev medlem i EU hade vi att ta ställning till och godkänna en lång rad villkor som ställdes på det svenska medlemskapet. Det gällde bland annat att skulle införa euron när vi uppfyllde de ekonomiska kraven. fick inget undantag från att införa euron, som och kunde förhandla sig till, utan vi köpte ett stort paket. Detta skedde mot bakgrund av den ekonomiska kris som rådde . Även om vi hade en folkomröstning var nog inte svenska folket helt uppdaterat med alla de villkor som ställdes. står fortfarande utanför eurosamarbetet, och det har fungerat bra. Vi har en starkt exportberoende ekonomi i . Genom att vi har en egen valuta som kan variera lite mer mot andra valutor klarar vi oss också bättre i lågkonjunkturer. Det är svårt att föra samma penningpolitik i ett så stort område som hela EU när förutsättningarna varierar. Därför måste den kräva att vi får ett formellt juridiskt undantag. Jag yrkar bifall till reservation 1. Jag ska säga några ord om skatten på valutatransaktioner det som också kallas för Tobinskatten. Det är något som har drivit i många, kanske fem till tio, år. Frågan har fått en större bredd och ett större stöd efter finanskrisen. Denna skatt är ett sätt att dämpa valutaspekulationer och kortsiktighet i den finansiella sektorn. Det är glädjande att har tagit ställning och bett att ta fram en analys av det hela. Det har inte kommit fram någon riktig analys . Jag var tillsammans med skatteutskottet i i går och fick träffa EU-parlamentariker och skattekommissionärer. Vi diskuterade bland annat detta. Det var intressant att höra från de svenska EU-parlamentarikerna hur pass levande frågan trots allt är. Jag fick bland annat med mig en skrift från , som är socialdemokratisk EU-parlamentariker, om hur socialdemokraterna i och ser på frågan. Det är intressant bland annat eftersom Socialdemokraterna i här i inte stöder reservationen. I skriften från de europeiska socialdemokraterna sägs det bland annat följande: För de europeiska socialdemokraterna är frågan om beskattning av finansmarknaden, och då främst en transaktionsskatt, en profilfråga. Jag hoppas att vi kommer att få ett bredare stöd också i riksdag för frågan, för det är en viktig framtidsfråga att driva. Det går att driva den också på andra sätt och med andra regelverk än med till exempel en valpskatt. Man brukar ju hänvisa till att den inte fungerade tidigare i . Men med en lägre nivå kan nog detta fungera även inom EU utan att det får så stora effekter på det globala samspelet. 3 (S): präglades verksamhet av finanskrisen och nedgången i den svenska ekonomin. I spåren av den snabba och kraftiga konjunkturnedgången sänktes reporäntan ned till , och genomförde extraordinära krisåtgärder. verksamhet och årsredovisning som vi behandlar ser vi att balansomslutningen kraftigt minskat i takt med att har avvecklat de extraordinära krisåtgärderna. Sammantaget sjönk balansräkningens omslutning med från till . Värdet på utelöpande sedlar och mynt i samhället minskade med nästan , vilket framgår av balansräkningens skuldsida. Det är som värdet minskar. Det skulle vara intressant att få en noggrannare analys från av dessa förändringar. har fått uppdrag att främja ett säkert och effektivt betalningsväsen. roll i det centrala betalningssystemet är helt avgörande för att vårt land ska ha ett fungerande finansiellt system. Själva det centrala betalningssystemet, det så kallade RIX-systemet, har stor betydelse för det svenska finansiella systemet. tillsatte en utredning om . Syftet med utredningen var bland annat att analysera om skulle fortsätta att tillhandahålla systemet eller om någon annan extern aktör skulle ta över. Vi socialdemokrater har poängterat våra farhågor om effekterna av att det inte är utan någon extern operatör som ska tillhandahålla systemet. Det är svårt att tydligt definiera ansvarsförhållanden, och enligt vår mening har ett vidsträckt ansvar för ett fungerande betalningssystem. Det är då glädjande att beslutade direktionen att i fortsättningen tillhandahålla och svara för den funktionella driften. Däremot fattade ett inriktningsbeslut om att anlita en extern operatör för den tekniska driften av systemet. Detta anser vi måste följas upp och utvärderas. Vi ser inte bara som ett datasystem utan som ett system med kritisk betydelse för att det finansiella systemet ska fungera väl. Det är väsentligt och bör tillhöra kärnuppgifter även i fortsättningen. Misstag kan bli dyrt för hela samhällsekonomin. har tidigare lämnat in en framställning till om utredningsbehov med anledning av finanskrisen. Detta har även vi socialdemokrater gjort. har regeringen tillsatt en utredning. Det är tyvärr ingen parlamentarisk utredning, och än så länge är vi oinformerade om utredningsarbetet. Översynen är viktig för den kommande lagstiftningen, roll, upplåning till valutareserven, storleken på valutareserven och ansvarsfördelningen mellan och . Jag yrkar bifall till finansutskottets förslag. 4 (M): Låt mig börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. Precis som tidigare sade ska vi fatta beslut om finansutskottets betänkande nr 23, och det handlar om och verksamhet för . behandlar betänkandet fem motioner från allmänna motionstiden. Det kanske gör att en del av lyssnarna blir lite förvirrade av diskussionen. Jag skulle vilja börja med att säga några korta ord om den viktigaste delen av betänkandet, nämligen att det är ett enigt utskott som föreslår att ska besluta följande: att resultat- och balansräkning ska fastställas och att ska godkänna fullmäktiges förslag vad gäller disposition av vinsten i . Det betyder helt enkelt att ska levereras till statskassan, att drygt 6,5 miljarder förs från dispositionsfonden och att 888 miljoner förs till resultatutjämningsfonden. Sist men inte minst föreslår finansutskottet att riksbanksfullmäktige och direktionen ska beviljas ansvarsfrihet för den verksamhet och den förvaltning man bedrev . präglades verksamhet fortsättningsvis av finanskrisen. Det fanns dock en viss skillnad, nämligen att balansomslutningen sjönk kraftigt i takt med att kunde avveckla många av de extraordinära krisåtgärderna. Jag tycker att det finns all anledning för riksdag att känna glädje över att vår svenska centralbank faktiskt är en av de få i världen som har kunnat avveckla en stor del av de extraordinära åtgärder som man var nödgad att införa i samband med krisen. Så ser det inte ut i många av de andra industriländerna. Vi har relativt snabbt återhämtat oss från krisen, och marknaderna börjar mer och mer att fungera normalt. Det gör att de svenska bankerna kan finansiera sin verksamhet på marknaderna. har haft en enormt viktig uppgift under finanskrisen. Utskottet menar att man har skött den på ett mycket professionellt sätt. Det är mycket aktivitet i . Jag vill lyfta fram en sak som jag tycker har varit viktig. tillsatte en utredning om riskerna på den svenska bostadsmarknaden. För den som är intresserad finns den att hämta på hemsida. Det är 400 sidors läsning, och den består av tolv olika rapporter. De är skrivna av ekonomer på och av externa forskare från och andra länder. Det är bra att tog initiativet, eftersom det finns anledning att flytta fram hela kunskapsfronten på området. vill jag ge en kommentar till en av de motioner som vi ska behandla och besluta om . Den handlar om transaktionsskatter. Det blåser starka vindar nere i EU och i parlamentet nere i EU ska vi inte säga, vi befinner också i EU, men i för en transaktionsskatt. På något sätt är det intressant att se att de som vurmar mest för detta i det svenska parlamentet är de två partier som är noga med att poängtera att vi inte ska ha centraliserad styrning, att vi inte ska ha en gemensam finanspolitik. De brinner nu för att vi helt plötsligt ska ha en gemensam skatt i EU. Det är utopiskt att tänka sig att en transaktionsskatt skulle fungera. Om den ska fungera måste alla länder införa den . Annars kommer kapital, valutaflöden och finansiella transaktioner att flytta från . Så är det. Vi testade detta , som en tidigare talare var inne på. Det var tydligt att handeln flyttade direkt till . är transaktioner ännu mer lättrörliga. Det går ännu snabbare att flytta. Det är en helt utopisk tanke. Sedan måste man vara ärlig och tänka att det finns olika motiv till transaktionsskatten och varför man i tycker att den är så fantastisk. Man vill naturligtvis öka sin egen budget. Vi i det svenska parlamentet är tydliga med att det måste råda en budgetrestriktivitet i och i EU:s budget. Det tycker inte alla, speciellt inte alla som sitter i parlamentet. Man vill gärna se lite mer pengar i kassan. Då tycker man att transaktionsskatt är en lysande idé. Jag tror inte att alla har samma goda argument, eller goda skäl, till vad skatterna ska gå till som . Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 5 (MP) replik: Jag skulle vilja klargöra några punkter som berör inlägg. är inte helt emot överstatlig reglering på vissa områden. Det finns frågor som går över nationsgränserna, som kräver att vi samordnar oss med andra länder och jobbar tillsammans. Klimatarbetet är en sådan viktig fråga som man inte kan lösa nationellt, utan man måste jobba tillsammans. Fattigdomsbekämpning är också en viktig fråga att samverka kring, och det gör vi gärna. Detsamma gäller klimatarbetet på EU-nivå. Det finns dock många andra områden där vi tycker att de nationella parlamenten måste få styra över den lokala politikens utformning, utifrån de lokala förutsättningarna, och beslut fattas så nära som möjligt. Låt mig också tydliggöra att vi har samma restriktiva syn på utvidgningen av EU:s budget, men vi vill använda den på ett annat sätt. Vi vill använda den till just det som måste skötas gemensamt på EU-nivå. En transaktionsskatt på en mycket låg nivå ser vi inte som något hot mot att transaktionerna flyttas utomlands. Gör de det kan man fundera över vilken typ av transaktioner som flyttas utomlands och om det är transaktioner som vi vill gynna inom EU. 6 (M) replik: Det är glädjande att och jag är överens om flera saker. En är att samarbete krävs. Hela tanken med EU-samarbetet är ju att vi tillsammans ska lösa olika problem. Men vi vill vara mycket tydliga med att vi inte ska ha en gemensam beskattning. Visst krävs samarbete, men att vi skulle införa en gemensam skatt tycker jag är mycket förvånande när det föreslås av ett parti som inte alltid har gillat EU-samarbetet. Fattigdomsbekämpning är absolut någonting som vi tillsammans måste arbeta med i EU. Transaktionsskatternas inkomster skulle dock knappast gå till fattigdomsbekämpning, utan det handlar också om, tror jag, att parlamentet vill ha en ökad budget. Det tror jag att man måste våga se. Jag har hört miljöpartister säga att den skatten ska vara så liten att den knappt ska märkas. Då kan man undra vad den skulle ha för effekt över huvud taget. Så fort det blir grus i maskineriet på finansmarknaderna påverkar det ekonomin, ekonomi. har en tuff utmaning i att kunna vara konkurrenskraftigt framöver. Då är rätta sättet inte att slänga in en transaktionsskatt som hindrar flöden. Det finns andra sätt att jobba på, till exempel genom stabilitetsavgifter. Vi måste se till att ha en sund sektor, för det finns, precis som är inne på, mycket spekulationer på denna marknad, vilket inte någon av oss gillar. Sättet att komma åt det är att ha stabilitetsavgifter, inte att kasta in skatter på transaktionerna som skulle innebära att kapitalet flyttar. Jag tror att de som sitter i skulle bli jätteglada om vi införde den skatten i EU. 7 (MP) replik: i maskineriet jag tror att det var precis de orden som Nobelpristagaren använde när Tobinskatten myntades som begrepp. Det är genom grus i maskineriet som man vill komma åt de kortsiktiga, spekulativa transaktionerna. Nivån är inte en nivå som enligt vår bedömning avskräcker människor som står för långsiktiga investeringar eller för en handel mellan länder som är sund för ekonomierna. i maskineriet kan behövas just för att dämpa de kortsiktiga, spekulativa affärer som delvis bidrog till att vi hamnade i den finanskris som vi nu lever i efterdyningarna av. 8 (M) replik: Jag kan konstatera att vi har olika grundinställning till transaktionsskatter. Jag tror inte att de är lösningen för . Lösningen för är att vi ska vara konkurrenskraftiga och ha stabilitet i de finansiella instituten, absolut, inte belasta våra företag med en sådan skatt. Vi har det nog så tufft när vi ska konkurrera med och andra länder. har tiodubblat sina världsmarknadsandelar . Jag tror därför inte att det är rätt väg att gå. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) Föredrogs finansutskottets betänkande 2010/11:FiU32 Statistikfrågor. Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 15 §.) 10 § Ändring i Föredrogs justitieutskottets betänkande 2010/11:JuU29 Ändring i . Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 15 §.) 11 § Våldsbrott och brottsoffer Föredrogs justitieutskottets betänkande 2010/11:JuU11 Våldsbrott och brottsoffer. 9 (S): är vi inne på justitieutskottets behandling av motioner som rör våldsbrott och brottsoffer. Vi socialdemokrater står bakom alla våra reservationer, men här och yrkar jag bifall till reservation 2, 4 och 21. är ett av världens mest jämställda länder, men fortfarande har vi en lång väg att vandra innan män och kvinnor har samma möjligheter och rättigheter. Det yttersta uttrycket för ojämställdhet är mäns våld mot kvinnor. Vi kan läsa om kvinnor som utsatts för hot och våld av någon som de en gång har älskat. Många presenterar idéer om hur vi ska få stopp på våldet. Åtgärderna vänder sig nästan uteslutande till kvinnor. För att undvika en våldsam relation ska de gå vid första slaget, de ska kontakta kvinnojouren och de ska ta hjälp av vänner och grannar. För att undvika att bli våldtagna ska de inte dricka för mycket, och de ska hålla koll på sina drinkar så att ingen kan smyga ned något i dem. Debatten behöver flytta fokus. Våld mot kvinnor är ett stort problem som kräver en helhetssyn vad gäller kunskap och insatser. Ofta fokuserar forskning och annat arbete mot mäns våld mot kvinnor på kvinnorna och inte på männen. Man kallar till och med övergreppen för kvinnovåld trots att det handlar om mäns våld mot kvinnor. Det har ofta ansetts självklart att forska på hjälpåtgärder för kvinnor som misshandlas, medan lite eller ingen forskning läggs ned på männen, som i av fallen är huvudaktörer. För att få en fullständig bild av dessa övergrepp och vad som ligger bakom bör ett ökat fokus läggas på männens roll. Våld mot kvinnor är en kränkning av den kroppsliga integriteten och av kvinnors grundläggande fri- och rättigheter. Bemötandet av de kvinnor som anmäler att de blivit utsatta för en våldtäkt eller ett våldtäktsförsök måste bli bättre. Hur brottsoffren blir bemötta i samband med polisanmälan, förundersökning och under själva rättegången är ofta avgörande för hur dessa kvinnor kan ta sig vidare. Vi socialdemokrater vill tillsätta en oberoende som ska gå till botten med varför så få av de anmälda våldtäktsbrotten leder till att en gärningsman åtalas. Mitt i dessa våldsamma relationer finns många, många barn barn som växer upp i familjer där våld blir en del av deras vardag, barn som ser pappa slå mamma. uppskattar att mellan 100 000 och 190 000 barn i bevittnar våld i familjen, men mörkertalet är stort. Ett barn som tvingats se en närstående misshandlas är ett brottsoffer. En översyn bör göras av frågan om också barnet ska ses som ett brottsoffer i den juridiska processen. finns det barnahus runt om i landet. Där samlar man alla utredande myndigheter och ger stöd och behandling under ett och samma tak. Det sker i en miljö som är anpassad för att i största möjliga mån minska påfrestningarna för barnet. Denna verksamhet har efter utvärdering visat sig vara mycket väl fungerande på så sätt att barn som utsatts för våld eller övergrepp fått ett bättre bemötande och ett bättre stöd under rättsprocessen. Vi socialdemokrater vill att det ska finnas minst ett barnahus i varje län, vilket regeringen aktivt bör stimulera. Vi vill också att regeringen medverkar till att barnahusens uppdrag omfattar barn . Kommunerna måste utveckla det egna stödet samt uppmuntra och stödja frivilligorganisationer som vill arbeta med att stödja brottsoffer och deras anhöriga. Brottslighetens omfattning i ett samhälle har till stor del sin förklaring i hur samhället tillgodoser människors behov av utbildning, vård och omsorg i olika faser i livet. Stora klyftor i samhället får konsekvenser även på det kriminalpolitiska området. Barn som växer upp i familjer där vuxna drabbas av arbetslöshet, olycka eller sjukdom drabbas naturligtvis också om inte samhället anstränger sig för att utjämna skillnader i livsvillkoren. Vi lever i ett av världens rikaste länder. Finansminister skryter ofta om goda ekonomi. Vi har råd med ett välfärdssystem av världsklass. Ändå har regeringen valt att försämra trygghetssystemen så att otryggheten ökar. senaste besked är att kvinnor som jobbar inom välfärden har för höga löner. Tydligen ska redan lågavlönade kvinnor vara med och finansiera ytterligare skattesänkningar för dem som redan har det bra. Med borgerligt styre har klyftorna i samhället ökat. har antalet anmälda brott ökat. All forskning visar att det finns ett tydligt samband mellan ojämlika levnadsvillkor och brottslighet. En väl fungerande välfärd som ger alla barn och unga möjligheter att lyckas i livet är därför avgörande för att minska utanförskap, missbruk och brottslighet. Regeringen för en politik som delar upp och skapar klyftor mellan dem som har och dem som inte har. Jag har flera exempel. Den förstörda a-kassan är nu på så låg nivå att det får sägas vara ett undantag om någon får mer än hälften av sin inkomstförlust täckt av försäkringen. Försämringarna i sjukförsäkringen tvingar cancersjuka till Arbetsförmedlingen. Det handlar också om barnfattigdomen. lever över 200 000 barn och unga i fattigdom i . Allra värst är det för barn och unga som har ensamstående föräldrar. Av dem lever nu vart fjärde barn i fattigdom. Det är de högsta siffrorna i modern tid. Ungdomsarbetslösheten slår rekord. Var fjärde ung människa är arbetslös. hör till de länder i EU som har den högsta ungdomsarbetslösheten. Allt detta ökar otryggheten. När svensk ekonomi går så bra borde vi kunna hjälpa sjuka och arbetslösa och ge dem en rimlig chans att ta sig tillbaka. (Applåder) I detta anförande instämde och (båda S) samt (V). 10 (MP): Vi debatterar nu justitieutskottets betänkande nr 11. Betänkandet innehåller ett antal motioner från allmänna motionstiden som rör våldsbrott och brottsoffer, våld i relationer och hedersrelaterat våld och förtryck. Jag planerar att beröra två områden som jag anser är av synnerlig vikt: mäns våld mot kvinnor och barns roll. Först och främst vill jag dock påpeka att vi självfallet står bakom alla reservationer, men att jag för tids vinnande endast yrkar bifall till reservation 2 om en för våldtäktsärenden och reservation 20 om barn som har bevittnat våld. Alla brott innebär ett samhälleligt misslyckande. Följaktligen har samhället ett stort ansvar för att ge stöd till brottsoffer. vill stärka brottsoffers rätt till målsägandebiträde. Offer för människohandel, mäns våld mot kvinnor och barn och hatbrott måste få ett särskilt stöd. När mäns våld mot kvinnor diskuteras krävs en förståelse för den könsmaktsordning som existerar i samhället.