prot · GY0978 · 2011-03-29 00:00:00 — Min bild är att det sker rätt mycket skattefusk av både företag och enskilda individer i . Frågan är hur regeringen tänker komma till rätta med det, om det handlar om att sänka skatten på ett antal saker eller att försöka komma åt dem som inte är beredda att betala och fullgöra sin plikt mot det allmänna. Jag vill gärna se att konkretiserar och ger fler exempel på vad det kan vara. Den tidigare socialdemokratiska regeringen beslutade att tillsätta extra resurser till för att komma till rätta med de personer som inte hanterade våra socialförsäkringar på ett riktigt sätt. Därmed har man lyckats komma åt de personer som har fuskat det har funnits några. Är finansministern beredd att göra samma sak på det här området, det vill säga att tydligt och konkret ge resurser för att komma åt problemet? Det kan låta som att det sker tillägg på extra kostnader, men det kan också handla om att få in resurser så att kostnaderna inte blir några kostnader utan tvärtom en inkomst för staten. när har stängt av sin mobil han kanske fick tips i mobilen, det kanske kom några konkreta förslag ser jag gärna att finansministern konkretiserar lite mer än att bara stå här och tala om skatteavtal med andra länder. Det löser inte frågan om hur vi gör här i . 83 Finansminister (M): Låt mig börja med att beklaga till min oförmåga att stänga av ljudet på telefonen! Jag delar inte bedömningen att den här regeringen har präglats av senfärdighet. Vi kan naturligtvis inte genomföra förslag som vi inte tror fungerar, där vi inte har klara och tydliga definitioner av arbetsplats och närvaro som lägger grunden för en fungerande kontroll. Vi har från branschen fått en efterfrågan på personalliggare som fungerar, inte personalliggare som inte fungerar och som bidrar till administrativ börda och krångel snarare än minskat skattefusk. har gjort ett viktigt arbete. Vi ska slutföra det. Men vi kan inte lägga fram förslagen förrän arbetet är slutfört. Det är alldeles självklart att vi vill ha låga skatter. Det är självklart att människor som har arbetat, slitit, jobbat på tunga arbeten eller byggt företag ska få behålla så mycket som möjligt av sina surt förvärvade kronor. En förutsättning för det är att man inte skattefuskar, att det drivs in pengar och att inte fungerar som eller andra länder där man helt enkelt inte betalar sina skatter. Det är därför som det är så viktigt med den här typen av frågor. Det är därför vi har tagit i de svåra frågor som de socialdemokratiska regeringarna lämnade efter sig. Det gäller räntesnurrorna, handelsbolagen, och , personalliggarna och inte minst skatteavtalen. Det är nu vi läser i tidningarna att det sker en strid ström av självrättelser därför att vi har fått till stånd ett skatteavtal med . Om det nu var så enkelt, varför gjorde inte den socialdemokratiska regeringen ett skatteavtal med som löste den här frågan? Det är en viktig fråga. Det är självklart att vi ska vara noggranna med offentliga finanser. Det är grunden för att vi ska kunna kombinera låga skatter med en god välfärd. Därför är det viktigt med en hög skattemoral och att företag och enskilda fullföljer sina förpliktelser mot det allmänna och varandra. Det är så ett bra samhälle fungerar. Vi visar solidaritet och ansvarstagande för varandra när det gäller både att få stöd i svåra tider och att bidra när man kan till det allmänna. Därför är det en klok tanke att vi ska förstärka kontrollen och förbättra möjligheten att förhindra att svartkonkurrens snedvrider ekonomins funktionssätt. Kan vi göra det med ett bra förslag som fungerar och som får samma positiva effekter som det har fått för restaurang- och frisörsidan ska vi naturligtvis återkomma. Men vi måste först ha ett sådant förslag och ha slutfört det arbetet. Låt vårens ljus också skänka en upplysning kring vår ambition till den dystre i denna viktiga fråga. 84 (S): Jag skulle gärna till protokollet vilja ansluta mig till den mobiltelefon som skällde på . Jag tycker att det var välbetänkt. Det är verkligen senfärdigt. Jag har framför mig yttrande över promemorian Närvaroliggare och kontrollbesök från av Byggindustrier. Det handlar om noteringspliktig verksamhet, noteringsansvariga, arbetsplatsbegrepp, kontrollbesök, undantagsregler och tillämpningsföreskrifter. Det räcker med att gå in på teknik. De har ett fullständigt program. De vädjar till regeringen: Ta fram detta så att vi får sjysta spelregler på arbetsmarknaden! Arbetsgivare och fack är fullständigt överens. Det självberöm som ägnar sig åt när det gäller överenskommelser med andra länder gäller förslag som togs fram av socialdemokratiska regeringar som modellerades i och detta vet liksom den tidigare politiken. har du möjlighet att visa att du är engagerad mot skattefusket. Tyvärr tror jag att det är din ådra till de gamla , som åtskilliga i den här kammaren har, när det mörknar en smula som hindrar dig att gripa tag i penna och stämpel och fixa det som lätt kan fixas. Skattefusk är allvarligt. Det är brottsligt, och det drabbar barnen och de sjuka som mister nödvändiga resurser. 85 (S): Jag vet inte om jag uttryckte mig otydligt. Jag frågade finansministern om han kunde ge några konkreta exempel. Jag uppfattade inte det. talade om att han inte ville lägga någon administrativ börda på arbetsgivaren. Jag kan påminna honom om den blankett som regeringen har gett till de arbetslösa som arbetsgivaren ska fylla i så att de ska få rätt till a-kassa. Den upplevs som en stor administrativ börda både för den enskilde arbetslösa och för arbetsgivaren. En annan administrativ börda är till exempel VAB-intygen som ska lämnas in via daghemmen. Det drabbar väldigt många enskilda och anställda inom barnomsorgen och förskolan. är det bra med en administrativ börda. Det säkerställer att människor gör rätt ifrån sig. Men kan kalla det en börda, men det kan också vara en skyldighet. Man kan säga att det är en administrativ börda att göra en egen deklaration. Men jag uppfattar det som att vi ändå tycker att det är nödvändigt att man gör det. En del upplever det som en börda. Men det är en nödvändighet för att samhället ska fungera. Det är viktigt att skapa en sund konkurrens. Till exempel inom byggbranschen måste man få bort de svarta lönerna. Jag besökte själv ett bygge i samband med valrörelsen där sex killar fick i handen. De deklarerade glatt att de skulle betala sin skatt när de kom hem till sitt land. Det var ingen som kunde kolla upp det, eftersom det inte var någon som visste vem som var arbetsgivare på bygget. Det är klart att vi inte kan ha det så. Det blir en osund konkurrens, och framför allt försvinner viktiga pengar till statskassan. Jag vill gärna ha några konkreta exempel. Om fullföljer linjen från den tidigare socialdemokratiska regeringen och gör som han gjorde till exempel på sida skulle jag motta det med tacksamhet. 86 Finansminister (M): Låt mig igen konstatera att det är bra att vi får den här viktiga diskussionen om personalliggare och andra viktiga åtgärder för att säkra skatteintäkterna. Det är en viktig utgångspunkt för ett väl fungerande välfärdssamhälle. har kanske de högsta sociala utgifterna av alla industriländer. Det kan vi ha därför att vi har skatteinbetalningar som fungerar. Vi försöker att skapa ett samhälle där vi kombinerar god välfärd för alla med lägre skatter och skatter som inte upplevs som en börda och ett hinder och slår ut jobb eller driver upp en svartsektor. Därför är det viktigt att ha god ordning på skattebetalningarna. Det är också viktigt att vi när vi har hittat fungerande lösningar kan gå vidare med fler åtgärder för att stävja skattefusk, skattefel och skattemisstag. Det ska vara lätt att göra rätt och svårt att göra fel i det svenska skattesystemet. Jag kan dock inte dela utgångspunkt att det kan vara bra med en administrativ börda. Det kan inte vara en rimlig utgångspunkt att vi skapar en administrativ börda för företagen som gör att det blir färre jobb och färre sysselsatta. Det blir en kostnad som slår mot jobben och sysselsättningen. Vi måste så långt det går sträva efter att minimera den administrativa bördan för företagen så att vi får många sysselsatta. Det är en väldigt tydlig ådra i regeringens politik att vi tror på ordning och reda. Det ska vara ordning och reda i offentliga finanser och ordning och reda som gör att vi i skattesystemet kan få in skatter och kombinera en god välfärd, en god skola, en god trygghet för våra äldre med lägre skatter. Vi ska kombinera ett tryggt välfärdssamhälle med en dynamisk marknadsekonomi och återupprätta den fulla sysselsättningen och den trygga välfärd vi alla önskar oss. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2010/11:232 om skatten för fjärrvärmeföretags energileveranser 87 Finansminister (M): har frågat mig om jag avser att verka för att ett fjärrvärmeföretag som levererar värme till en industri som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter slipper betala koldioxidskatt för leveransen. Om den mottagande industrin i stället skulle ha producerat värmen själv skulle den ha sluppit koldioxidskatten. anför att det ska sakna betydelse skattemässigt om industrin producerar värmen i egen anläggning eller köper energin från en annan aktör. Utsläpp av växthusgaser från anläggningar inom EU:s system för handel med utsläppsrätter regleras på EU-nivå. De bör därför inte vara föremål för ytterligare nationella styrmedel avseende koldioxidutsläpp. Koldioxidskatten har därför slopats för bränslen som förbrukas i industrianläggningar inom handelssystemet . Det finns en risk att slopad koldioxidskatt för bränslen som förbrukas i kraftvärmeanläggningar inom handelssystemet leder till ökad användning av fossila bränslen. Detta kan leda till att får svårare att uppfylla målet om förnybar energi till 2020. Koldioxidskatten har därför inte slopats helt för dessa anläggningar. Handelssystemet är ett anläggningsbaserat system, medan koldioxidskattens nivåer grundas på vem som förbrukar värmen. Detta medför att det är svårt att skapa ett sådant system som förordar. Jag följer utvecklingen inom industri- och värmesektorerna noggrant. är jag inte beredd att ta ställning till en sänkning av koldioxidskatten på kraftvärme inom handelssystemet. Jag anser att det är en fråga som kräver ytterligare överväganden. 88 (S): Finansministerns svar blev en smula tekniskt. Det har jag respekt för, eftersom min fråga är av den arten. Men jag ska försöka förklara mer tydligt och i bilder vad det handlar om och vilka orimliga konsekvenser detta får i ett lokalsamhälle. Det var en gång så att av vissa skäl sålde sin produktionsanläggning för ånga och hetvärme till . kunde utveckla sitt fjärrvärmenät och även fortsättningsvis försörja med nödvändig ånga. införs koldioxidskatter, som nämns i interpellationen och som finansministern kommenterar. Ett bolag har möjlighet att neutralisera den effekten, medan det kommunala verket påläggs en kostnad som naturligtvis måste transporteras vidare till avnämaren för värme- eller ångproduktionen. Min frågeställning till dig, , var: Ur miljösynpunkt är det egalt, men ur konkurrenssynpunkt är det väldigt intressant. Ur miljösynpunkt kan det bästa bli det godas fiende, nämligen att industrin i det här fallet säger: Det är för dyrt att köpa från verket vi kan själva sätta i gång en verksamhet som inte bygger på att vi förbränner hushållsavfall eller pellets, utan vi kan dra i gång med olja och skattejustera påläggen på utsläppen. Det kommer att innebära mer utsläpp och högre kostnader, till olycka för oss alla. Min frågeställning var enkel och inte så politiserande: Är du intresserad av att verka för att tekniskt göra en sådan förändring? Det går lätt att fixa detta. Sedan åtskilliga år har fjärrvärmeverken fått tillbaka skatt kvartalsvis efter ansökan till industrin. Den typen av justering i systemet borde vara fullt möjligt att göra. Det handlar inte om några stora kollektiv, kanske några enstaka kraftverk eller värmeproducenter i vårt land. Detta skulle vara till lycka när det gäller både utsläpp och kostnader, så jag upprepar min fråga: Kan du tänka dig att göra denna typ av legal justering för att faktiskt gynna miljön? 89 Finansminister (M): Bakgrunden till diskussionen är en kombination av ambitioner. Vi måste minska koldioxidutsläppen, och då vet vi att ett effektivt sätt att göra det på är att kombinera handelssystem med koldioxidskatt, och det är också huvudinriktningen. Vi vet också att vi inte ska använda dubbla styrmedel inom handelssystemet. Då har vi försökt utveckla systemet på det sättet. vet vi att vi ska skapa goda villkor för jobb och företagsamhet i . Det är en lika viktig utgångspunkt som att vi ska minska koldioxidutsläppen. Det ena får inte bli det andras fiende. Har rätt i att vi här har en situation som är besvärlig och riskerar att leda till följdverkningar som man kan ifrågasätta om de är eftersträvansvärda? Jag skulle säga att det är på det sättet. Den ordning som vi skulle riskera att få är att man inom industrin återstartar pannor för att få en skattebefrielse, snarare än att de råkar ligga på ett annat ställe. Det är inte eftersträvansvärt. Är det möjligt och tekniskt rimligt att skapa ett system med särskild stödprövning, beroende på om den panna en enskild industri köper energi från omfattas av handelssystemet eller inte? Vår bedömning är att den tekniska lösningen är komplicerad både ur EU-perspektiv och ur skatteverksperspektiv. Betyder det att det är omöjligt att lösa det problem som påtalar? Nej, det är naturligtvis inte omöjligt att lösa det. Men det förutsätter ett antal ytterligare överväganden och ett antal bedömningar, till exempel av vilket reformutrymme som föreligger, vilka andra förslag man vill prioritera och hur man skulle kunna lösa detta på ett sätt som inte skapar omfattande krångel. Bör vi försöka göra detta? Jag ska gärna säga att det utifrån min personliga uppfattning finns en riktighet i den problembeskrivning som ger här. Då bör vi naturligtvis, när statsfinanserna så tillåter och när beredningsprocesserna har slutförts, se vad vi kan göra för att lösa detta. Det tycker jag bör vara en ambition som vi har när vi blickar framåt. 90 (S): Om jag tolkar svaret gynnsamt och inte bara så att du vill komma fort härifrån för att springa till fotbollsmatchen är du beredd att faktiskt lyssna på det jag säger. Om du får ytterligare bevisning för att ogynnsamma saker kan uppträda såsom att man återstartar eller bygger ny kapacitet med exempelvis ökade koldioxidutsläpp, i stället för att gagna den som i det skede jag beskrev dyrare anläggning som också producerar värme till exempelvis en kommun då är du beredd att pröva detta och studera vad branschen har att säga. Om det är rimliga kostnader ur statsfinansiell synpunkt tänker du medverka till att man gör denna justering. Är det så jag ska uppfatta dig? 91 Finansminister (M): Utgångspunkten måste vara att vi kombinerar en hög klimatambition med en ambition att också säkra bra villkor för en industri. Vi har ingen nytta av en klimatpolitik som driver ut investeringar ur landet och leder till att vi i stället får mer utsläpp på andra platser. får det inte bli en ursäkt för att inte ha fungerande åtgärder mot koldioxidutsläpp. Handelssystemen och koldioxidskatten är viktiga och effektiva åtgärder. Då har vi situationen att vi har tagit ned beskattningen på den handlande sektorn, eftersom vi inte ska ha dubbla styrmedel, och situationen att företag exempelvis köper värme från ett fjärrvärmebolag. Då skulle vi hamna i sitsen att vi, trots att det är en oönskad effekt, får en konstig skattesituation. Bör vi göra något åt det? Ja, om vi inte gör det riskerar vi att få en situation där man återstartar, bygger nya eller köper anläggningar på ett sätt som inte vore vare sig miljömässigt eller skattemässigt rimligt. Kan man ge ett löfte om att detta löses enkelt? Det måste naturligtvis prövas mot andra statsfinansiella behov. Det måste kontrolleras vilka belopp det kan röra sig om, så att vi inte får några stora skattebortfall. Är det rimligt att tro att problemen kan lösas? Jag vill inte stå i talarstol och utfärda några löften om vidlyftiga skattesänkningar det vore mig främmande. Men det problem som lyfter fram är en korrekt och rimlig beskrivning av en situation som vi måste åtgärda, och det är naturligtvis min ambition att vi ska kunna återkomma i den frågan . 92 (S): Jag har förvisso både tidigare och hört finansministern tala om minst sagt lättsinniga skattesänkningar från denna talarstol. Detta handlar om mycket reducerade skattesänkningar på ett antal miljoner för att rädda miljön. Jag förstår av finansministerns svar att han i det fall ett kommunalt kraftverk också levererar till industrin ställer sig positiv till att man kan justera avdrag för att förhindra att alternativa miljöovänliga anläggningar startas. Det svaret är så gagneligt att vi snart kan gå och se besegra i denna viktiga match. 93 Finansminister (M): Fotboll ligger mig varmt om hjärtat, men det kan aldrig vara lika stimulerande som en interpellationsdebatt i kammaren. Vi måste ändå förutsätta att tittarna fylkas för att följa denna spännande diskussion snarare än att förbereda sig för en fotbollsmatch. Jag välkomnar alltid en socialdemokrat som kombinerar miljöpolitiska ambitioner med en önskan att lätta skattebördan i svensk ekonomi. Den exakta tekniska lösningen vill jag dock göra en del reservationer mot. Att hitta ett förfarande där man kontrollerar enskilda anläggningar och ger ansvar för det tror jag inte fungerar. Finns det andra tekniska lösningar? Jag tror att de går att hitta, och jag tycker att vi bör ha en ambition att försöka göra det vartefter. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2010/11:233 om skattepolitik för minskad barnfattigdom 94 Finansminister (M): har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta på det finanspolitiska området, exempelvis gällande skatter, för att minska barnfattigdomen i . Den främsta förklaringen till att hushåll har låg ekonomisk standard är att de saknar arbete. Regeringen har sedan den tillträdde 2006 fört en politik för att stärka arbetslinjen och bryta de senaste decenniernas växande utanförskap. Genom jobbskatteavdragen och reformerna inom arbetsmarknadspolitiken och sjukförsäkringen har regeringen minskat trösklarna in på arbetsmarknaden. Åtgärderna har främst riktats mot svaga grupper. Forskningsrapporter pekar också på att drivkrafterna för arbete hos ensamstående kvinnor med barn stärkts väsentligt. På kort sikt kan åtgärder som gör det mer lönsamt att arbeta leda till ökade inkomstskillnader. På lite bedöms dock regeringens politik leda till 140 000 fler personer i varaktigt arbete. Inkomsterna bedöms även öka relativt sett mest bland de sämst ställda. Det är genom att fler arbetar och färre försörjer sig på sociala ersättningar som inkomstskillnaderna och risken för fattigdom gradvis minskar. Den långsiktigt bästa fördelningspolitiken är därför att få fler i arbete. Här är jobbskatteavdragen av central betydelse. Jobbpolitiken har sedan den kraftiga internationella lågkonjunkturen inriktats på att motverka att arbetslösheten biter sig fast. Tack vare en ansvarsfull finanspolitik kan en expansiv politik för att förstärka och temporärt komplettera regeringens tidigare åtgärder drivas. var exempelvis antalet sysselsatta i åldrarna 136 000 personer fler jämfört med , och antalet långtidsarbetslösa var 23 000 personer färre. Siffrorna understryker att återhämtningen i den svenska ekonomin är bred och går snabbt. Regeringens ansvarsfulla finanspolitik har därtill skapat utrymme för att under 20092012 höja ett flertal transfereringar för att förstärka inkomsterna för ekonomiskt utsatta. Höjningarna av flerbarnstillägget och bostadsbidraget har särskilt riktats mot hushåll med barn. I tillägg till omfördelning via ekonomiska ersättningar är även offentligt finansierad vård, skola och omsorg en central komponent i att utjämna människors livsvillkor och välfärd. Inkomstskillnaderna minskas med cirka en femtedel om också den offentliga konsumtionen beaktas. För att säkra och stärka välfärden har statsbidragen till kommun- och landstingssektorn höjts med sammanlagt 20102011. Av dessa medel är permanenta. Tillsammans med regeringens reformer för att stärka kvaliteten i utbildningsväsendet är dessa satsningar centrala för att utjämna barns livsvillkor och välfärd . 95 (S): Jag tackar finansminister för svaret. I min interpellation skriver jag att Rädda Barnens årsrapport om barnfattigdom visar att barnfattigdomen har ökat . Enligt har utan tvekan de resurser som behövs för att se till att inga barn diskrimineras eller marginaliseras på grund av sina föräldrars ekonomiska ställning. menar dock att den ekonomiska politiken medverkar till att utestänga barn från självklara rättigheter. Därav min fråga till statsministern: åtgärder är finansministern beredd att vidta på det finanspolitiska området för att minska barnfattigdomen? I sitt svar räknar finansministern upp ett antal saker som han har gjort, men jag kan inte riktigt känna igen mig i beskrivningen av hur dessa skulle leda till minskad fattigdom. Det bästa sättet att bryta fattigdom är arbete. Det näst bästa sättet är arbete. Det tredje bästa sättet är arbete. Arbete är nödvändigt för att människor ska kunna ta sig ur fattigdom. Det är viktigt att arbetet är på heltid och att man har en tillsvidareanställning med kollektivavtalsenliga löner. Problemet är att regeringens politik inte är någon aktiv arbetsmarknadspolitik. Över 100 000 personer är långtidsarbetslösa. Många av dem är inlåsta i fas 3 och blir utestängda från utbildning. Och är det något man vet från forskningen så är det att en aktiv arbetsmarknadspolitik och en aktiv utbildningspolitik leder människor vidare till jobb. Det är en bro från ett jobb till ett annat. I svaret skriver finansministern att regeringen har minskat trösklarna in på arbetsmarknaden genom reformer inom arbetsmarknadspolitiken och sjukförsäkringen. Man kan diskutera om det är reformer eller bestraffningar. Ingenstans kan jag utläsa hur försämrad ersättning för de arbetslösa har skapat nya jobb. Ingenstans kan jag heller utläsa hur utförsäkring av sjuka skapar nya jobb. När föräldrar blir fattiga för att de är utan jobb eller sjuka blir också deras barn fattiga. Därför är det viktigt att fråga hur regeringen ska göra för att minska barnfattigdomen. Barnen drabbas ju av regeringens bristande arbetsmarknads- och utbildningspolitik. Finansministern skriver att jobbskatteavdraget är av central betydelse. Det är själva kärnan. Regeringens lösning på barnfattigdomen är sänkt skatt. Det är ett lite fattigt svar, om jag får kritisera finansministern. Jag skulle önska att finansministern i stället hade sagt: Vi ska göra något. Vi ska förändra vår arbetsmarknadspolitik, för vi vet att barn till arbetslösa drabbas av fattigdom. Det är viktigt att minska arbetslösheten och se till att människor lättare får tillsvidareanställning och heltidsanställning. Detta har regeringen motarbetat, vilket är en brist. Det är också viktigt att avskaffa fas 3 där man låser in människor i långtidsarbetslöshet. De och framför allt deras barn drabbas hårt. Men regeringen verkar inte vilja göra något åt barnfattigdomen. Jag skulle vilja höra varför regeringen verkar så nöjd och inte tänker göra något för att minska barnfattigdomen. 96 (M): Jag hoppas att vi har en bred enighet i kammaren om att barnfattigdom är ett samhällsproblem, att inte ska ha fattiga barn, att alla barn ska kunna växa upp under goda förhållanden och att vi måste lägga in stor kraft för att bekämpa den barnfattigdom som möjligen finns. För att kunna utvärdera om den politik som förs leder till minskad eller ökad barnfattigdom måste man först komma fram till hur situationen ser ut. Läser man Rädda Barnens intressanta rapport kan man notera att tittar på två olika definitioner av barnfattigdom.