prot · GY0959 · 2011-02-15 00:00:00 — För den delen vill vi inte ha muslimska friskolor heller, av ovannämnda anledning, för de har en väldigt segregerande effekt och är dessutom inte heller en del av den kristna tradition eller de västerländska värderingar som du nämnde att svenska skolor ska eftersträva. Jag förstår inte hur det går ihop med muslimska friskolor som i likhet med den där skolan som vi nämnde tidigare lär ut väldigt icke-västliga värderingar, eller för den delen moskéer. Det går inte ihop över huvud taget med kristna traditioner eller västerländska värderingar. Vi vill inte ha fler moskéer. I fråga om finansieringen från är det så att har man möjlighet att säga nej tack så borde man göra det. Sedan borde man också överväga lagmöjligheter för att förhindra finansieringen från framför allt den saudiska staten men även andra aktörer inom . Som jag precis var inne på innan: Deras eget system i deras eget land och det de bevisligen har gjort minst med alla pengar till alla skolor och moskéer runt om i världen talar sitt tydliga språk. Detta har inte med någon religionsfrihet att göra, utan det har att göra med att man måste försvara de värderingar som vårt land och vår civilisation är byggda på, och det gör man inte jättebra genom att bara blint hänvisa till religionsfrihet, som inte har med saken att göra, eller fria pengatransaktioner, utan här måste regeringen ta sitt ansvar och se till att de här åsikterna som kommer från inte får fotfäste i det land som vi vill leva i det västerländska och svenska land som vi vill leva i med de värderingar som vi vill ha kvar. Det har en segregerande effekt, och då måste man ta sitt ansvar. Då måste man kunna svälja sin stolthet och inse att man kanske inte har gjort rätt. Beslutet var kanske inte ert, men frågan kvarstår: Om det vore ert, hur skulle ni ha agerat ? Jag misstänker att ni skulle ha gjort precis detsamma som sossarna gjorde då. 75 Statsrådet (KD): säger att man ska säga nej till en sådan här fråga om man har möjlighet. Frågan löd: Finns det lagliga hinder? Problemet är bara att juristerna bedömde att det inte fanns någon möjlighet att säga nej. Sådan är den lagstiftning vi har och de internationella överenskommelser vi har ingått. Sedan säger att inte vill bygga fler moskéer. Det innebär alltså att vill använda politiska medel för att hindra människor som vill bygga en moské. Det är ett intressant uttalande. säger han att han är för religionsfrihet. Men religionsfrihet är ju bland annat att kunna samlas i lokaler! För får det tydligen inte vara fel lokaler. Sedan klagar , med all rätt, på för att det är en totalitär regim. Vad är då problemet med ? Jo, bland annat att man förhindrar att kristna kyrkor byggs i landet. Det är precis samma metoder som vill använda i ! Samma totalitära metoder som använder vill han att ska praktisera. Det är inte religionsfrihet, i varje fall inte för mig som kristdemokrat. säger att vi ska förhindra penningtransaktioner. Hur ska vi göra det? Ska vi värdera hur pengarna används? Ska vi ha granskning av detta? Innebär det att en saudiarabisk finansiär av ett svenskt företag också ska hindras, eller är det bara just i samband med moskéer som man ska förhindra penningtransaktioner? Det är en intressant granskningsapparat som och tänker bygga upp. Sedan säger något som är fullständig gallimatias i sammanhanget, nämligen att detta inte handlar om religionsfrihet. Det handlar precis om det! Det handlar om att respektera människor som inte tror som jag. Människor som har en annan uppfattning än jag ska också ha rätt att utrycka den. Om inte vet vad religionsfrihet är föreslår jag en grundkurs i ämnet. Jag tror att det kan berika honom en del. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellation 2010/11:155 om långtidsarbetslösa 76 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka utbudet av arbetstillfällen och därmed minska långtidsarbetslösheten i landets mindre dynamiska regioner. Arbetslösheten har slagit olika hårt i olika delar av landet. Vi ser nu tecken på att efterfrågan på arbetskraft ökar och arbetslösheten minskar. En av de viktigaste utmaningarna vi står inför är att även de som är långtidsarbetslösa får ta del av de nya jobben i hela landet. För att detta ska vara möjligt är det viktigt med en fortsatt aktiv arbetsmarknads- och utbildningspolitik. I budgetpropositionen presenterar regeringen en rad satsningar för att motverka att fler personer blir arbetslösa och för att stärka konkurrenskraften hos dem som står långt från arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen har en mycket viktig uppgift att se till att använda de verktyg som finns för att motverka långtidsarbetslösheten, bidra till kompetenshöjning och förbättra matchningen mellan arbetssökande och arbetsgivare i hela landet. Jag har i tidigare svar på interpellationer redogjort för hur jobb- och utvecklingsgarantin fungerar. Inom de första två faserna är arbetsmarknadsutbildning en av flera insatser. Intentionen med den tredje fasen av jobb- och utvecklingsgarantin är att personer som har varit arbetslösa ska få möjlighet att bygga upp nya referenser, nätverk och en arbetsgemenskap, genom meningsfull sysselsättning hos till exempel en kommun, en ideell organisation eller ett företag. Tvärtom vad påstår så fokuserar regeringen på utbildningsfrågor. deltog till exempel över 70 000 personer i någon form av utbildning som anordnades av Arbetsförmedlingen. Regeringen har också under den gångna mandatperioden gjort stora satsningar inom den reguljära utbildningspolitiken. Antalet platser på universitet och högskolor samt inom den yrkesinriktade gymnasiala vuxenutbildningen, yrkesvux, har tillfälligt förstärkts under 20092011. Den nya har inrättats och antalet utbildningsplatser ökats. Regeringen inför en ny lärlingsutbildning inom den kommunala vuxenutbildningen . För att få en god tillväxt i alla delar av landet krävs samverkan. Kommuner, regionala aktörer och näringslivet är viktiga parter. Ett innovativt och dynamiskt näringsliv med en god anpassningsförmåga är centralt för en tillväxt och ökad sysselsättning. Regeringen har gjort en rad insatser för att förbättra näringslivsklimatet. Det har blivit lättare att anställa, och regelverket för företag har förenklats. Regeringen har givit flera myndigheter under Arbetsmarknads-, Närings- och Utbildningsdepartementen i uppdrag att gemensamt belysa utvecklingen och kommande behov vad gäller kompetensförsörjning. Regeringen har även uppmärksammat kompetensförsörjningens regionala dimension genom uppdrag till ansvarig aktör för det regionala tillväxtarbetet i respektive län att etablera plattformar för samverkan kring kompetensförsörjningsfrågor . Avslutningsvis vill jag framhålla att har klarat sig bra genom krisen. En orsak till detta är att vår politik gett bra förutsättningar med bland annat mycket starka statsfinanser. Detta gör att hela landet har goda förutsättningar att utvecklas positivt. 77 (S): Jag tackar ministern för svaret. Man kan undra varför jag lyfter fram den här frågan över huvud taget. Det är förstås en väldigt viktig fråga att lyfta fram. har vi bevittnat att höjde räntan. Den har höjts med jämna mellanrum i princip . Varför höjer man räntan? Vad kan man göra på marknaden för att underlätta den delen så att man inte höjer räntan? Utbud av arbetskraft är jätteviktigt i sammanhanget. Vad har regeringen gjort? Men kan titta på statistiken från Arbetsförmedlingen. I förhållande till har det tillkommit 20 000 fler nyanmälda platser. Men bara 8 000 fler har fått jobb än . Glappet mellan nya lediga jobb och arbetssökande som får jobb ökar. Flaskhalsar blir ännu större problem vid rekryteringar. Det innebär att man inte får rätt kompetens. Ett av verktygen för att motverka räntehöjning är att ha ganska bra utbud på arbetskraft. Det är ett sätt, fru talman. Det andra sättet är att se till att jobben i största möjliga mån sprids ut över landet. Arbetslösheten ser ut så att ju längre bort från storstäderna man kommer, desto högre är arbetslösheten. Där finns dessutom den största risken att hamna i den strukturella arbetslösheten. Det är den arbetslöshet där man blir fast och där man till slut hamnar i regeringens fas 3. Det är 50 000 människor som hamnat i regeringens fas 3 inom jobb- och utvecklingsgarantin. Jag har berättat om siffrorna för nya jobb och de arbeten som tillsätts, det vill säga de sökande som får jobb genom Arbetsförmedlingen. har antalet personer i fas 3 ökat i hela landet . I mitt eget län är det . I är det en ökning på och i . Det kan man se på Arbetsförmedlingens hemsida. Det finns statistik där som visar det. Jag återkommer med mer om detta i nästa anförande. 78 (M): Det är rätt intressant att Omanovic talar om att vi ska öka utbudet på arbetsmarknaden. Det är väldigt viktigt. Det är exakt vad regeringens åtgärder har gjort. I stället för att som den gamla socialdemokratiska regeringen med skrivbordspolitik ta bort arbetslösheten med olika program, Amspolitik och åtgärder ser vi till att de arbetslösa hamnar i en jobb- och utvecklingsgaranti. Vi synliggör arbetslösheten och ser med aktiva åtgärder till att de hamnar i arbete. Det finns stora utmaningar med att underlätta för långtidsarbetslösa att få ett arbete. Det är viktigt att vi satsar på åtgärder och insatser så att det blir mer lönsamt att arbeta och inte minst så att företag utvecklas och stannar i . När vi talar om kanske det inte längre tillhör att bestämma räntan. Men en viktig grej är att vi har en tillväxt som ser till att människor får jobb. Om människor har arbete klarar de också av en högre räntebörda. De förslag som ni föreslår som åtgärder är gammal skåpmatspolitik. Det är nästan som att gå in i en tidsmaskin och åka till hur bedrev politik i det här landet och gömde undan arbetslöshet i olika program, förtidspensionering etcetera. Jag ser att oppositionen fortfarande föreslår plusjobb, som inte ledde någonvart. talar ni om utbildningsvikariat, som vanligt folk kallar för friår. vill ni höja skatterna för människor som jobbar. Det är rätt intressant att de förslagen kommer i då Socialdemokraterna vinkar för förnyelse. Den förnyelsen verkar bestå av skatteökningar och höjda arbetsgivaravgifter speciellt för ungdomar. Hur leder det till fler jobb om vi börjar gömma undan människor i utbildningar och arbetslöshet i olika program? Vad regeringen har gjort är att se till att synliggöra dessa människor och se till att de hamnar i aktiva åtgärder. En stor andel av dem går vidare till jobb. Det går inte att förneka. En stor reform som regeringen har gjort med fas 3 är att det är en hundraprocentig sysselsättning. Man ser till att dessa människor får ett cv, ett kontaktnät, träffar människor och inte låser in sig i utanförskap utan är delaktiga i samhället. Det leder till att fler hamnar i arbete och just det som Omanovic ville ha, nämligen ett ökat utbud på arbetsmarknaden. 79 Arbetsmarknadsminister (M): Jag vill tacka för frågan, . Frågan om arbetslöshet och full sysselsättning är ett av regeringens allra viktigaste och mest prioriterade områden. Det är därför oerhört glädjande att vi, trots att vi har haft den allvarliga sysselsättningskrisen, kan se att arbetslösheten sjunker och sysselsättningen ökar. Vi kan också se att det är 20 000 färre långtidsarbetslösa än för bara . Det har heller inte varit så många anmälda arbeten på Arbetsförmedlingen , så det är en positiv trend. Man ska också komma ihåg att antalet lediga platser som finns på Platsbanken på Arbetsförmedlingen är ungefär en tredjedel av de lediga platser som finns att förmedla. Just nu när jobbchanserna ökar så mycket i , arbetsgivarna suktar efter kompetent personal och vi vet att det finns väldigt många, inte minst utrikes födda, som besitter en hög outnyttjad kompetens, just i det skedet vill Socialdemokraterna minska matchningsstödet genom att ta bort jobbcoacher när de behövs som allra bäst. Det kan jag tycka är lite förvånande, och det kommer sannolikt att leda till att färre platser kan besättas. Det är mycket som går åt rätt håll, men det finns grupper som jag oroar mig för. Det är också det som visar sig i Arbetsförmedlingens rapport, senast från i går. Det är grupper som sticker ut i arbetslöshetsstatistiken. Det är personer med funktionshinder, med nedsatt arbetsförmåga. Det är personer med låg skolunderbyggnad. Det är någonting jag tar väldigt allvarligt på. Det finns en mängd åtgärder riktade till arbetsgivare för att särskilt hjälpa funktionshindrade att komma in på arbetsmarknaden. Där försöker vi nu göra insatser genom att Arbetsförmedlingen ska rigga ett informationsprojekt eller en kampanj riktad till arbetsgivare för att visa på vilken vinna-vinna-vinna-situation det är för alla berörda om man vill och vågar anställa personer som har varit borta länge från arbetsmarknaden. Det är ett oerhört prioriterat område. Det finns också brister bland dem som har en låg skolunderbyggnad, som bara har en grundskoleutbildning eller mindre än det. Vi har gjort enormt stora satsningar på just utbildning och att äldre personer kan läsa in utbildning med ett förhöjt studiebidrag. Det som var glädjande i Arbetsförmedlingens rapportering i går var att i den grupp som är långtidsarbetslösa, som har varit arbetslösa men i genomsnitt och många år, kan vi se att sex av tio lämnar jobb- och utvecklingsgarantin för att komma i jobb. Det är en positiv utveckling, även om jag långt ifrån är nöjd förrän alla som har möjlighet också kan hitta en anställning. Men det krävs också att arbetsgivare runt om i ser vilken fördel det är att kunna anställa en erfaren person som har mycket kvar att ge trots att den personen kan ha varit borta en period från arbetsmarknaden. Där tror jag att vi alla har en roll att fylla. Jag är försiktigt optimistisk. Det går åt rätt håll för . Tack vare att vi har en av allra starkaste ekonomier har vi också råd att satsa så mycket som på just en aktiv arbetsmarknadspolitik. 80 (S): Jag har en ordningsfråga. Jag hoppas att talmännen informerar alla ledamöter om att en interpellationsdebatt är ett verktyg för att granska regeringen. Det finns allmänpolitisk debatt och det finns utskottsdebatter där man om man vill kan debattera mellan ledamöterna. Interpellationsdebatter är någonting som vi ledamöter av riksdag har som möjlighet att granska regeringsarbetet och regeringen. Med det sagt skulle jag vilja återgå till frågan. Det är självklart att det har blivit bättre på arbetsmarknaden. Problemet är ju att det inte har blivit bättre för dem som är i fas 3 i jobb- och utvecklingsgarantin. Det har faktiskt varit så att av alla dessa människor kommer ut på den reguljära arbetsmarknaden. Det är som får ett reguljärt jobb på arbetsmarknaden. Det är väldigt lite. Varför är det så? Det är förmodligen för att man hänvisas till en arbetsgivare där man ska jobba och få nästan inget betalt för det. är man förbjuden att utbilda sig, att försöka få någon slags kompetenshöjning. Inte ens kvällskurs får man gå. Då är det självklart att resultatet blir som får jobb på den reguljära arbetsmarknaden. Det är väldigt lite. Det är nästan ingenting. när vaknar är det 50 nya personer som går in i fas 3 i det som jag tror är arbetsmarknadspolitikens värsta åtgärd genom alla tider. Det finns ingenting, absolut ingenting som kan matcha det. Det finns inte en enda åtgärd i historien som kan matcha det här. Som anställd får man av reducerad a-kassa och får jobba . Det finns faktiskt, måste jag tillägga, en del arbetsgivare som verkligen anstränger sig för att hjälpa de här människorna därav de . Det är inte tack vare åtgärder man kommer ut på marknaden utan tack vare de arbetsgivare som är väldigt seriösa. Vi har i medierna mest hört att det finns en del oseriösa arbetsgivare som tjänar grova pengar på det här. Det hoppas jag att ministern åtgärdar och förhindrar att folk utnyttjas. Men de få procent som får jobb är inte tack vare politiken utan tack vare ansträngningarna hos de arbetsgivare där de här personerna jobbar. Det i sig säger att åtgärden som åtgärd betraktad är fullständigt misslyckad. 81 (M): Jag ska försöka formulera en fråga också. Jag noterar att det här framställdes som den sämsta åtgärden i arbetsmarknadspolitiken någonsin i . Jag kan inte hålla med. Du pratar, , om hur många människor som går in i fas 3 , men du glömmer att berätta om dem som går ut ur fas 3. Det vi har kunnat se av den rapport som Arbetsförmedlingen lämnade i går var att 20 personer lämnar fas 3 . kommer ut ur fas 3. Det är människor som har varit arbetslösa i kanske tio som hamnar i arbete. Det tycker jag inte är världens sämsta arbetsmarknadsåtgärd. Det jag däremot tycker är världens sämsta arbetsmarknadsåtgärd är när till exempel är ute och pratar om arbetstidsförkortning och i går när pratade om att genomföra utbildningsvikariat, eller friår som det heter, arbetstidsförkortning, mer ledighet och högre skatter. Det finns bara ett enda ord för det. Det är siestapolitik. Det är inte en arbetslinje. Vi måste se till att ha en arbetslinje som fungerar. För de här personerna behöver vi göra fler insatser, absolut, men vi bör inte gå tillbaka till den gamla socialdemokratiska politiken där man gömmer undan människor i olika program och inte låter dem vara en del av arbetslivet. Därför har jag faktiskt en fråga till ministern. Vilka insatser är det regeringen har sjösatt och hur ämnar de hjälpa människor att hamna i arbete? 82 Arbetsmarknadsminister (M): Jag ska återkomma till den fråga som ställde i sin interpellation och som jag kanske inte riktigt besvarade i mitt första inlägg, nämligen att öka utbudet av arbetstillfällen. Det är A och O att det ska finnas arbetsgivare som vill och vågar anställa. Det är otroligt viktigt att inse att det är inte en sak som man löser med hjälp av en quick fix. Det behövs en bred arbetsmarknads-, utbildnings- och framför allt närings- och skattepolitik. Man ska vilja starta företag i , man ska kunna växa, man ska kunna tjäna pengar och man ska vilja och våga anställa. Det är viktigt att det sker ett samarbete med olika myndigheter, till exempel , och eller andra under . Vi ska hjälpa personer som har en dröm om att starta egen verksamhet. Många företag drivs av en person, det vill säga soloföretagare. Där måste incitamenten öka för att våga och vilja anställa. Därför är det viktigt med det reformarbete som krävs, det vill säga att minska krångel, avgifter, arbetsgivaravgifter. Inte minst är det fråga om nedsättningarna i nystartsjobben, som framför allt riktar sig mot långtidsarbetslösa personer. Det finns 40 000 personer som har ett nystartsjobb. av dem är personer med funktionsnedsättning. Det är en bra reform som jag hoppas att vi ska fortsätta att ha i . Det är också viktigt med andra besked, till exempel i energifrågan. Om industrin ska växa och utvecklas i är det viktigt att ge besked om att det kommer att finnas långsiktig energiförsörjning så att företagen vill och vågar investera. tog upp den viktiga frågan om att minimera flaskhalsproblemen. Jag vet att det finns en stor resurs med människor födda i andra länder som inte har fått sin utbildning korrekt validerad hos Arbetsförmedlingen. Att de personerna också kommer ut och blir anställningsbara och att arbetsgivare vill och vågar anställa personer med utbildning eller erfarenhet från en annan del av världen innebär en stor kompetensresurs som inte används fullt ut . Det är en mängd saker som görs och en mängd saker som behöver göras. Jag ska svara på fråga om vad som görs. En grupp personer med bekymmer, och som jag också oroar mig för, är de ungdomar som har lämnat skolan utan godkända betyg. Där har vi genomfört från att alla de ungdomar som har lämnat skolan får gå tillbaka till skolan med en förhöjd studiemedelsdel som bidrag, så att de inte behöver låna så mycket från CSN. De får för att gå tillbaka och fullfölja sin grund- eller gymnasieutbildning. Det är en viktig reform. Om de inte är motiverade för utbildning finns också möjligheten att gå en folkhögskolekurs, en preppep-kurs, och där få motivationen tillbaka att studera. Om de inte vill det finns möjligheten att gå en lärlingsutbildning inom gymnasieskolan. Det kanske passar personer bra som är lite trötta på teoretiska ämnen. Vi kommer att initiera en utredning som ska titta på möjligheten för ungdomar att få en lärlingsanställning ute på företag och få någon sorts on-the-job-training, det vill säga lära sig ett yrke på arbetsplatsen. Ungdomar är olika. Människor är olika. En del passar det att sitta i skolbänk, och en del passar det bättre att gå på folkhögskola eller att få en utbildning hos en arbetsgivare. Vi måste bredda hela utbudet av utbildning. Det är en av de viktiga reformer som infördes . 83 (S): Självklart ska fler personer som står till arbetsmarknadens förfogande kunna söka de jobb som finns tillgängliga att söka. Precis som ministern säger är det bara ungefär en tredjedel av de lediga jobben som anmäls till Arbetsförmedlingen. Det finns 62 000 nyanmälda jobb. Här är det problem. Även om det finns 62 000 lediga jobb på Arbetsförmedlingen, och det finns på arbetsmarknaden, kommer arbetssökande från Arbetsförmedlingen ändå inte att täcka upp de 62 000 jobben. De täcker kanske in max två tredjedelar eller inte ens det. Då är det någonstans fråga om en missmatchning. Då är det någonstans ett fel när de jobbsökande inte får jobben. Det är vad vi pratar om. När folk konserveras i fas 3 blir det inte ett större utbud av arbetskraft. Då blir det inte fler sökande som kommer närmare arbetsmarknaden. Då kommer de bara längre ifrån arbetsmarknaden. Det är det största problemet. var det bara 5 000 personer som fick möjlighet att gå en arbetsmarknadsutbildning, att ta ett steg närmare arbetsmarknaden. Där behöver man satsa pengar om dessa flaskhalsar ska tas bort, om företagen ska få tillräckligt med arbetskraft och ska få en tillväxt. 84 Arbetsmarknadsminister (M): Det här är en viktig fråga som vi debatterar. Jag tror att utbildning är en del av lösningen, det vill säga att människor har en bra grund att stå på. Framför allt är det viktigt att man får den grunden i den reguljära utbildningen. Det har varit en stor brist att så många barn och unga har släpat efter. Skolorna har inte passat alla individer. Därför tror jag mycket på de skolreformer som sker. Vuxna ska också kunna göra utbildningsval i vuxen ålder. Arbetsmarknadsutbildning fyller också en viktig funktion. Arbetsmarknadsutbildning kan inte, och ska inte, kompensera det som den reguljära utbildningen borde och skulle göra. 70 000 personer skrevs in på utbildning inom Arbetsförmedlingens försorg . Om man tittar på gruppen långtidsarbetslösa Socialdemokraterna begärde en utredning från , , som kom i går finns också en stor andel personer som har en akademisk utbildning. De kan ha pluggat i fem, sex, sju, åtta eller . De har en relevant utbildning men saknar arbetslivserfarenhet eller har funktionshinder eller något annat. Att tro att lösningen är så enkel som att gå kortare kurser hos eller andra utbildningsanordnare är att göra saken för enkel. Det finns ett utbud. Vi måste titta på utbudet av åtgärder på Arbetsförmedlingen och se vad som passar individer bäst. Krisen kan ha gjort att personer borde ha fått en insats tidigare, och det är något vi tittar på. En eller annan individ kan ha missats. Att bara säga att utbildning är lösningen är att göra det för enkelt för sig. Många har också en bra grund att stå på rent teoretiskt. Där är det viktigt att få kontakt med arbetsmarknaden och stärka självförtroendet inse att man har kompetensen. Jag vill tacka för en bra diskussion och intressant fråga som jag tar på stort allvar. Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen