prot · GZ0935 · 2011-11-23 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . Talmannen meddelade att (M) avsagt sig uppdraget som ledamot i justitieutskottet och att (M) avsagt sig uppdraget som ledamot i socialutskottet. Kammaren biföll dessa avsägelser. 3 § Anmälan om kompletteringsval till justitieutskottet och socialutskottet Talmannen meddelade att Moderata samlingspartiets riksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser anmält som ledamot i justitieutskottet och som ledamot i socialutskottet. Talmannen förklarade valda till ledamot i justitieutskottet (M) ledamot i socialutskottet (M) 4 § Meddelande om val Talmannen meddelade att val av chefsjustitieombudsman, justitieombudsman och ställföreträdande justitieombudsman skulle äga rum . 5 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2011/12:98 Till Interpellation 2011/12:98 Körförbud vid epilepsi av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade arrangemang och resor. (M) Enligt uppdrag Interpellation 2011/12:117 Till Interpellation 2011/12:117 Redovisning av utsläpp av växthusgaser av (MP) Interpellationen kommer att besvaras . Miljöministern har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. (C) Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2011/12:125 Till Interpellation 2011/12:125 Lagen om anställningsskydd av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang som inte kan ändras. (M) Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2011/12:130 Till Interpellation 2011/12:130 Landshövding i län av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. (KD) Enligt uppdrag 6 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades EU-dokument KOM(2011)665 till trafikutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2011)707 till civilutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2011)709 till socialutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . 7 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter utlåtande /12:UU5 betänkanden /12:NU5, NU4 och NU6 betänkande 2011/12:SoU5 betänkande 2011/12:FiU6 8 § medverkan i vissa tvister Föredrogs civilutskottets betänkande 2011/12:CU4 medverkan i vissa tvister (prop. 2010/11:164). Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 11 §.) 9 § Användning av beteckningarna regionfullmäktige och regionstyrelse för Föredrogs betänkande 2011/12:KU7 Användning av beteckningarna regionfullmäktige och regionstyrelse för (prop. 2011/12:21). 1 PER (M): , i samband med riksdagsbehandlingen av propositionen Regionalt utvecklingsansvar i vissa län, föreslog att regeringen skyndsamt skulle återkomma med en lagändring som skulle göra det möjligt för att använda beteckningarna regionfullmäktige och regionstyrelse. har regeringen återkommit. är en så kallad landstingsfri kommun, vilket innebär att man har ansvar både för kommunala frågor och för landstingsfrågor. Dessutom är en kommun med de uppgifter som följer av lagen om regionalt utvecklingsansvar i vissa län. har och på flera sätt talat om att det är en stor förlust i status och en brist på tydlighet att vara den enda regionen i som inte får använda sig av beteckningarna regionfullmäktige och regionstyrelse. har regeringen återkommit och sagt att ska få rätten att använda beteckningarna utom i samband med allmänna val enligt vallagen. Regeringen har med andra ord lyssnat på och på beslut . Regeringen tycker dessutom att de här ändringarna kan träda i kraft och att det inte behövs några särskilda övergångsbestämmelser. I och med detta beslut är Region på alla sätt jämställd med övriga regioner: , och . 2 (M): Det smickrar min fåfänga att frågan om Region hamnar före statsbudgeten på föredragningslistan. Jag kan bara beklaga att talarlistan i den här frågan är något kortare. Det regionala utvecklingsansvaret är, precis som Per berättade, en fråga som har ägt . I det perspektivet är det steg som kammaren nu förhoppningsvis fattar beslut om att ta ganska litet, men precis som Per var inne på betyder det ändå mycket. har varit avvikande i den meningen att vi har haft dessa ansvarsområden, men vi har inte haft rätten att kalla oss region. Om Per riktade ett grattis till får jag, som en av de två gotländska riksdagsledamöterna, genmäla med ett stort tack till både regeringen och för hanteringen av den här frågan. Per var också inne på detta att är landstingsfritt. har inte haft något landsting, utan dessa frågor har tidigare skötts i kommunen och alltså i regionen. Det är ett system som har fungerat väl och där gärna vill tjäna som föredöme för övriga. Det kanske är något att inspireras av att vara landstingsfri. Detta är ett litet steg, men det innebär förhoppningsvis en hög grad av självbestämmande och att detta är framtiden för . Tack, regeringen och KU! Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §.) 10 § Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna Föredrogs finansutskottets betänkande 2011/12:FiU1 Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna (prop. 2011/12:1 delvis och skr. 2010/11:148). 3 (S): Till att börja med skulle jag vilja gratulera till utmärkelsen som EU:s bästa finansminister i . Sedan kan man ju alltid fundera på vad sådana utvärderingar och utnämningar är värda. Ett litet medskick: Minns , som seglade för nära solen. Högmod går före fall, och det gäller att ta sådana här utmärkelser med en nypa salt och med allvar. I grunden ligger också det som det finns konsensus om här i , nämligen att vi ska ha stabila ekonomiska finanser. Det gäller att vårda dem, och det gäller att möta den tid som kommer på ett ansvarsfullt sätt. har kanske inte den hårdaste konkurrensen just nu med tanke på hur det ser ut i övriga och med tanke på eurokrisen. Detta kanske kan sägas lite skämtsamt, men det finns också mycket allvar i det, för kollegers problem kan snart hamna i knä. Vi måste ha en beredskap för detta i riksdag och kunna agera nu när vi ser att krisen närmar sig oss. Vi märker redan nu att vi är inne i en lågkonjunktur som påverkas av det som händer i vår omvärld. har haft en stark ekonomisk utveckling , men jag tycker inte att vi har använt de åren på ett klokt sätt. Vi har inte blivit starkare. Vi har inte rustat oss väl. Vi har haft skattesänkningar motsvarande , men vi har haft alldeles för lite investeringar i utbildning, infrastruktur och bostäder. Detta är i mångt och mycket de flaskhalsar som hindrar tillväxten, inte minst i våra storstäder. Det är kompetensbrist, kapacitetsbrist i kollektivtrafik på järnväg och bostadsbrist som försvårar och hämmar tillväxten. Vi har inte heller en fungerande arbetslinje. Det hänger bland annat ihop med vårt problem att inte ha utbildat tillräckligt. Vi har dragit ned på yrkesutbildningen. Vi har gjort det svårare för dem som söker jobb att ta de jobb som kommer. Vi har haft en situation där många företag har haft svårt att rekrytera, som vi har haft hundratusentals människor i arbetslöshet. När vi nu möter lågkonjunkturen möter vi den med växande klyftor. Vi har en ökad barnfattigdom. Vi har en långtidsarbetslöshet som biter sig fast, ett utanförskap som är lika stort som . Vi har ett ökat socialbidragsberoende. Arbetslösa och sjuka har gjorts fattigare genom de förändringar och nedrustningar som har gjorts i våra omställningsförsäkringar. Vi har en klyfta mellan löntagare och pensionärer när det gäller beskattningen. Vi går alltså in i en lågkonjunktur med det som jag skulle vilja kalla massarbetslöshet, och det känns mycket oroväckande. Därför har vi socialdemokrater i vårt alternativ till budget föreslagit just sådana investeringar som vi behöver för att bygga starkt, i utbildning, i infrastruktur och i bostäder. Vi har också sagt att vi behöver ha en beredskap för att stimulera om krisen blir djupare och mer långvarig, om krisen också slår hårdare mot . Hur som helst tänkte jag nu dra några av de utgångspunkter som vi har för vår budget mer i detalj. Det första handlar om det som jag inledde med, ansvar för offentliga finanser. Det är viktigt att vi har stabila statsfinanser, att vi har överskott i våra statsfinanser så att vi kan göra de investeringar som behövs just för att bygga starkt. Vår budget är inte vare sig underskottsfinansierad eller lånefinansierad. Det är en budget i balans. Det är en budget som följer de gemensamma mål som vi har för överskott och annat. Och det är en budget som på så sätt också tar ansvar för offentliga finanser. Vi fokuserar på kunskapsbaserad ekonomi. Det handlar mycket om utbildning, näringspolitik och urban tillväxt, att vi som land ska konkurrera med kunskap och kompetens, inte med sänkta löner. Vi vill också se en mer fungerande arbetslinje. När det gäller den kunskapsbaserade ekonomin handlar det om att vi vill se ett nytt kunskapslyft. Vi föreslår 36 000 utbildningsplatser, studiestöd och högre utbildningskvalitet i högskolan. Det är en satsning på totalt 3,6 miljarder. Vi satsar över 2 miljarder på lärares och skolledares kompetensutveckling. Skolans kvalitet blir aldrig bättre än lärarnas kompetens och kvalitet. Totalt sett summerar våra utbildningssatsningar till . Det är ett utrymme som vi har skapat genom att omprioritera i den budget som regeringen har presenterat. En illustration av det är att vi till skillnad från regeringen just satsar 5 miljarder extra på utbildning. Regeringen har som sagt lagt 5 miljarder på sänkt krogmoms. Det är en illustration av ett viktigt vägval. Vi vill också se en ökad samverkan mellan politik, näringsliv och akademi. Vi avsätter totalt för ett samarbete kring strategiska områden. Det handlar om de så kallade branschprogrammen som vi hade tidigare, som avvecklades 2006 men som vi nu vill utforma på ett nytt sätt via strategiska områden. Vi föreslår en riskkapitalfond riktad till innovativa små och medelstora företag. Vi föreslår riskkapitalavdrag för investeringar i onoterade bolag. Vi vill också se en nedsättning av arbetsgivaravgiften för lönesummor upp mot 900 000. Det riktar sig framför allt till små företag. Det är strategiska insatser just för att satsa på att också ha en aktiv näringspolitik, där vi tycker att regeringen saknar ambitioner. Det tredje benet av den kunskapsbaserade ekonomin, förutom utbildning och näringsliv, är den tillväxten. Vi ser flaskhalsar i anslutning till våra storstäder. Vi ser att det finns ett behov av att bygga ut infrastrukturen, inte minst spårsatsningarna. Regeringen har föreslagit ett ökat underhåll av järnvägen. Det tycker vi är bra, men vi menar också att det behövs ökad kapacitet, fler spår, inte minst i anslutning till våra storstäder. Av det skälet föreslår vi bland annat att staten ska bidra till utbyggnaden av tunnelbanan i . Vi vill också se att vi är med och projekterar de strategiska höghastighetsbanorna StockholmLinköping och GöteborgBorås. Vi vill dessutom se en ny förbindelse över . Till detta, under den tillväxten, föreslår vi skattestimulanser för investeringar i hyres- och studentlägenheter, totalt . Vi vill också se statliga lånegarantier för grön upprustning av miljonprogramsområden. Total ram 20 miljarder, vilket räcker till att renovera 60 000 lägenheter. Förutom den kunskapsbaserade ekonomin vill vi se en mer fungerande arbetslinje. Vi behöver underlätta generationsväxlingen. Av det skälet föreslår vi 20 000 traineeplatser, där unga ska kunna gå sida vid sida med någon som är på väg att gå i pension. På så sätt klarar man att få in ungdomar på arbetsmarknaden och klarar också det kommande generationsskiftet. Vi föreslår utbildningsvikariat. Vi föreslår också en reformering av etableringen för nyanlända. Etableringslotsarna fungerar inte som det var tänkt. Här behöver vi få ett ökat samarbete och en ökad lokal anpassning där kommunerna får en tydligare roll. Vi föreslår också, som en del i en fungerande arbetslinje, förbättrad matchning och förstärkt förmedlingsverksamhet, totalt . Vi vill inrätta en kompetenskommission som ska kunna upphandla utbildning i bristyrken. Vi vill också se en omställningsförsäkring, en arbetslöshetsförsäkring som just underlättar omställning. Den har rustats ned. Den behöver förstärkas vad avser både ersättningsnivåer och en komplettering med aktiva insatser. I den fungerande arbetslinjen vill vi också se tillfällig skattekredit för personer med försörjningsstöd som börjar arbeta. Vi tycker att det finns skäl att ge den som går från bidrag till arbete mer av stimulans ekonomiskt. Vi vill också se en kraftsamling, en ny organisation för personer med svag förankring på arbetsmarknaden. Vi vill inrätta plusjobb som ett alternativ till den hårt kritiserade fas 3. Det är några av de åtgärder som vi föreslår i den budget som ligger på bord. Vi vet att det behövs investeringar just i utbildning, infrastruktur och bostäder för att bygga starkare och för att möta den framtid som kommer. Det finns en risk för att den nya kris som närmar sig oss blir både djup och långvarig. Penningpolitiken har inte samma möjlighet att stimulera som 2008. Det kommer att krävas mer av finanspolitiken. Där skulle jag vilja efterlysa mer av aktivitet från regeringens sida, att regeringen har en beredskap för att stimulera när nu krisen närmar sig. Här vill jag rikta ett par frågor till finansminister : Vad har du för plan, för beredskap för att möta den kris som kommer? Vilka är dina tankar om det som händer i , det som närmar sig oss? Vi finns här som opposition. Vi är beredda till blocköverskridande insatser, men då krävs det betydligt mer än det regeringen har visat . Den enda stimulansen att tala om, om det ens är en stimulans, är en sänkt krogmoms motsvarande . De pengarna skulle kunna användas betydligt klokare och betydligt smartare. Med de orden yrkar jag bifall till de socialdemokratiska reservationerna. 4 PER (MP): Världsekonomin är som bekant inne i en djup svacka. I ser vi hur republikaner och demokrater inte kan enas om nödvändiga åtgärder för att stoppa en snabbt ökande statsskuld. I dominerar den nuvarande skuldkrisen både den politiska och den ekonomiska agendan. Även här i är den ekonomiska utvecklingen ostadig. Många prognoser pekar nu på att den svenska ekonomin kommer att stå ganska stilla . Arbetslösheten beräknas till och med öka från en redan hög nivå. För oss i är det en självklarhet att värna det finanspolitiska ramverket för att behålla statens stabila offentliga finanser. En god ekonomisk hushållning har tjänat väl. Men det är inte en tillräcklig lösning. Om vi inte vågar göra nödvändiga framtidsinvesteringar, om vi inte satsar rejält på utbildning och kunskap och om vi försöker få i gång ekonomin men på köpet förvärrar klimatkrisen kommer inte goda statsfinanser att räcka för att klara ekonomin . I en värld som med mellanrum springer in i ekonomisk kris efter ekonomisk kris och som inte lyckas skapa stabilitet eller framtidstro borde det vara läge för eftertanke och omprövning. Är det verkligen mer av samma gamla som är lösningen? Med avstamp i dagens kriser borde vi i stället börja bygga en ny ekonomi som baseras på verkliga värden snarare än spekulation och överdrivna avkastningskrav. Vi vill ha en ekonomi som baseras på förnybara energikällor som sol, vind och vatten i stället för fortsatt fossilberoende. Vi vill ha en ekonomi som tar till vara människors kraft och kapacitet i stället för att hämma den och som ger företagare möjlighet att utveckla sina företag och anställa fler. Det är det som vi kallar en grön ekonomi. Vi i vill att människor ska känna sig stolta över den plats de spenderar allra mest tid på sin egen bostad. Vi vill att människor ska bli klimathjältar i sin egen lägenhet eller sitt eget hus. Boendet ska gå från att vara ett dåligt till att vara ett rent samvete. Därför föreslår att ROT-avdraget utvidgas så att man även ska kunna använda sig av det om man bor i hyreslägenheter och att även bostadsrättsföreningar ska kunna använda sig av det. Det ska också kunna leda till energibesparingar i samhället och i boendesektorn. Det ger oss möjlighet att investera i upprustning av hyreslägenheter i det slitna miljonprogrammet, och det ger människor möjlighet att sänka sin energianvändning och sina energikostnader. Det är en investering som skapar många nya framtidsjobb och som gör att vi kan börja färden mot framtidens gröna ekonomi. I en grön ekonomi tar vi hand om varandra även när vi blir gamla och sjuka. Från sida kan vi inte acceptera en äldrevård med liggsår, där man inte har en lägsta standard för hygien och där vinster går till skatteparadis. Därför föreslår vi en lägsta bemanning i äldrevården som ska tas fram av varje kommun. Därför vill vi införa en tillsynsmyndighet för omsorgen på samma sätt som Skolinspektionen finns för skolan. Därför satsar vi också 15 miljarder mer än regeringen på kommunsektorn för att värna välfärden. I en grön ekonomi behöver vi politiker som vågar styra. För del är det en självklarhet att det ska kosta att förstöra miljön och att det ska löna sig att göra rätt. ser vi tyvärr alldeles för ofta exempel på motsatsen. I dagens sjunker antalet bilar som drivs med etanol eller biogas förnybara drivmedel som en sten. I stället ökar försäljningen av fossildrivna bilar dramatiskt. Vi rör oss allt längre in i ett beroende av fossilbränslen och allt längre bort från ett förnybart transportsystem. Vi föreslår i vår budget styrmedel som både minskar energianvändningen i transportsektorn och stöder användningen av förnybara drivmedel som etanol och biogas. I dagens avverkas de värdefulla skogsområdena i en skrämmande snabb takt. Därmed urholkas den biologiska mångfalden, och allt fler arter hotas. Vi vill ha en nollvision för avverkning av de mest värdefulla skogarna, och vi anslår närmare 1 miljard mer till skogsskydd i vår budgetmotion än vad regeringen gör. Årets julklapp är, som ni kanske har sett, en matkasse. Men i en värld med skenande klimatförändring och hotande brist på olja är kanske en bättre gåva till våra barn en omställning av energisystemet bort från fossila bränslen och kärnkraft. Därför satsar vi från sida nära 2 ½ miljard kronor mer än regeringen på omställningen till ett förnybart energisystem. En grön ekonomi byggs på sol, vind, vatten och bioenergi och inte på kol, olja och kärnkraft. har de flesta nya jobb i kommit i små och medelstora företag. De flesta bedömare tror att denna utveckling kommer att fortsätta framöver. och småföretagare förtjänar en politik som på allvar gynnar entreprenörskap och innovation och som ger små företag en chans att växa sig stora. Det är dagens småföretag som kan bli morgondagens storföretag. grundade en liten verkstad i ett före detta kök på i . Företaget heter fortfarande men har 98 000 personer anställda. öppnade den klädintresserade Västeråsbon en damklädesbutik i . är 87 000 personer anställda i Hennes & drygt 2 300 butiker i 41 olika länder. Framtidens jobb kommer inte att ramla ned som manna från himlen. De kommer att bli resultatet av företagarnas egna idéer. Om vi ska lyckas med att få fram nya jobb krävs att vi lyssnar på företagen och vad de själva tycker är allra viktigast. I går var jag på ett seminarium här i som arrangerades av Företagarna och . I deras småföretagarbarometer pekar ut de allra viktigaste reformerna för att man ska kunna växa och anställa fler. Tråkigt nog för regeringen kommer de förslag den själv föreslår inte särskilt högt upp på önskelistan. De åtgärder som företagen lyfter fram prioriteras helt enkelt inte av den borgerliga regeringen. Det är märkligt, men sant. Vi i vill att det ska vara lika självklart för människor att starta ett eget företag som att söka ett arbete. Därför prioriterar vi att lösa småföretagens problem på riktigt. Vi föreslår kraftigt sänkta kostnader för att anställa för småföretagen. Vi föreslår att man slopar sjuklöneansvaret för små företag och därmed sänker kostnaderna och minskar risken att vara företagare dramatiskt. Vi ser till att det finns utbildad arbetskraft som kan ta de nya jobben i småföretagen. Arbetslösheten för unga har bitit sig fast på höga nivåer . Det är en tragedi för den unge som är arbetslös men också för samhället i stort. Särskilt utsatta är de som går ut gymnasieskolan utan fullständiga betyg. Det är de som har allra svårast att få in ens en lilltå på arbetsmarknaden. Om inget görs kommer de att bli en förlorad grupp på en arbetsmarknad med allt tuffare konkurrens. Därför har vi prioriterat just den gruppen i vårt budgetförslag. Som vi ser det stavas nyckeln till framgång utbildning. Därför satsar vi på 5 000 nya platser på folkhögskola och komvux. Därför satsar vi på höjd kompetens och löneutveckling för läraryrket. Därför satsar vi också på fler lärarledda timmar på högskolor och universitet. Men ingen utbildningssatsning betalar sig om vi inte väljer att prioritera dem som ska göra jobbet lärarna. Därför satsar vi mer än regeringen på att utveckla nya karriärmöjligheter för lärare. Lärare ska få den kompetensutveckling som krävs för att eleverna i skolan ska garanteras en utbildning av högsta kvalitet. Det är inte rimligt att lärare som är villiga att satsa av sin tid för att utveckla skolan ska straffas med lägre lön . Att satsa mer på utbildning och kunskap är en självklar del i framtidens nya, gröna ekonomi. En förutsättning för en fungerande arbetsmarknad är fungerande transporter. Om människor blir stående på perrongerna i stället för att kunna ta sig med tåg till jobbet är det en förlust för hela samhällsekonomin. Om företagen inte kan få fram sina varor till konsumenterna är det ett enormt slöseri med våra gemensamma resurser. I ett modernt välfärdssamhälle som ska resenärer och företag kunna lita på att järnvägen fungerar året om. De senaste årens tågkaos vittnar om att så tyvärr är inte fallet. Förseningarna bara kostade samhället i förlorad arbetstid, och då är kostnaderna för industrin inte ens inräknade. För att få pålitliga järnvägstransporter måste vi öka satsningarna på järnvägsunderhållet kraftigt, för att avhjälpa de akuta problemen, men vi måste också satsa på ny räls och nya tågförbindelser framöver. Totalt satsar vi från sida 20122014 och . Därmed skapar vi de stabila transporter som är avgörande för en fungerande grön ekonomi. Groucho sade en gång: Varför ska jag bry mig om eftervärlden? Vad har den någonsin gjort för mig? Det skulle kunna användas som en ganska målande sammanfattning av och regeringens budgetproposition. Det som ekar tydligast i budgeten är bristen på långsiktighet, avsaknaden av visioner och frånvaron av nytänkande. För är det en självklarhet att den som vill lösa dagens problem gör klokt i att inte använda de idéer som är orsaken till dem. Därför fokuserar på moderna lösningar för miljö, nya företag och rättvisa. Det är nu vi ger framtidens generationer en chans att lyckas. Men då krävs att vi vågar ta de nödvändiga stegen mot en ny, grön ekonomi. Därmed yrkar jag bifall till reservationer. 5 (SD): Jag börjar med att yrka bifall till samtliga SD:s reservationer i detta betänkande. Ekonomisk hushållning och måttfullhet hör kanske till de allra viktigaste nyckelorden för alla länder som inte vill hamna i den situation där många EMU-länder befinner sig . Förmågan att så träffsäkert som möjligt prognostisera den ekonomiska utvecklingen blir i detta avseende förstås helt avgörande. Med det som utgångspunkt är det anmärkningsvärt att både finansminister och Socialdemokraternas ekonomisk-politiske talesperson utfäste att som land numera skulle sticka ut på ett ur ett historiskt perspektiv unikt sätt. Medan andra länder skulle kämpa med skuldproblem skulle komma att klara sig inte bara helskinnat utan även rejält ekonomiskt förstärkt, och dessutom med rekordlåga arbetslöshetstal.