prot · GY09121 · 2011-06-22 00:00:00 — KI räknar med att arbetslösheten går ned mot och att jämviktsarbetslösheten nu ligger på . Det betyder att för öppen arbetslöshet kommer vi nu ned till de som vi strävade efter tidigare. Och vad som är än mer viktigt: Vi kommer ned till i termer av jämviktsarbetslöshet, vilket vi inte upplevt i svensk ekonomi på . Det är alltså en stor förändring. I av internationell oro är inte vår uppgift att skapa motsättningar i . Vår uppgift är att vårda samförstånd. När jag hör och tala här kan jag inte se att vi har dramatiska skiljelinjer av grekisk karaktär i svensk politik. Jag är tacksam för att vi har en opposition i som inte beter sig som man gör i andra länder. Jag kan inte se att det är så milsvida skillnader här att vi inte har skäl att när det finns utrymme och möjligheter till det vårda en samförståndskultur. Vi ska naturligtvis också utifrån dessa perspektiv ta oss framåt. Det är tre utmaningar, som jag ser det, som är centrala. Det första är att vi ska ha kraft att möta en oro: stora och starka överskott i offentliga finanser, finansiell stabilitet, inte slå oss till ro och luta oss tillbaka, ta bankerna på allvar och kräva att det nu vidtas åtgärder för att ha en bra krishanteringsorganisation, men också kapitaltäckning som gör att man klarar hårdare tider, en finansinspektion med resurser och kraft att hålla bankerna i herrans tukt och förmaning. Stabilitet är vår första utmaning, i offentliga finanser och i ekonomin. Den andra utmaningen är full sysselsättning. Vi vet vad som krävs för det: Det är strukturreformer. KI är osedvanligt tydlig i sin rapport. Man konstaterar på s. 82 att jobbskatteavdraget, förändringar av arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen bidrar till att den potentiella arbetskraften stiger och att jämviktsarbetslösheten minskar. Man fortsätter med att på s. 83 konstatera att det är viktigt att den här politiken stimulerar efterfrågan genom viktiga åtgärder som bland annat ROT- och RUT-avdrag och en förstärkt kapitalbildning. Man går vidare till frågeställningen: Vad betyder det att vi för en expansiv ekonomisk politik ? Man konstaterar då att skattesänkningar till hushållens konsumtionsutgifter och ökat antal anställda i offentlig sektor blir följden om regeringen genomför de åtgärder som aviserades i vårpropositionen. Man skriver: Utan de ytterligare finanspolitiska åtgärderna bedöms bnp-tillväxten bli lägre och antalet sysselsatta knappt 15 000 personer mindre. I ett läge där vi ser en oro i världsekonomin är det alltså vår uppgift att säkra efterfrågan, att säkra en efterfrågan som gör att vi också har stigande sysselsättning framöver. Det är de åtgärder som aviserades i vårpropositionen som KI skriver om: 15 000 personer i ökad sysselsättning. Den tredje uppgiften är naturligtvis att säkra välfärden: utbildning, välutbildade, välbetalda lärare, ordning och reda i klassrummen, prov och betyg. Vi vet vilka åtgärder som krävs för att vi ska skapa en kunskapsskola där alla elever, också de som inte kommer från välutbildade hem, har en möjlighet att trygga sin framtid. Jag vill inte skapa en överdriven polemik med oppositionen i detta läge. Jag tycker inte att det vore ansvarsfullt. Men finns det en osäkerhet om de ramverk vi har för budgetprocessen, en osäkerhet om de ramverk vi har kring budgetbesluten? Grunderna för dem är tydliga: Det är ett beslut för skatter och utgifter. Det är en budgetrunda, inte två med ett extravarv i utskotten. Finns det en osäkerhet på dessa punkter, låt oss göra vad vi kan för att stilla den osäkerheten! Jag har varit med och sett svensk politik . Jag deltog, då i min roll som journalist, på den presskonferens där ställde till osäkerhet för . Jag följde vad som hände i riksdag med Ny demokrati. Jag vet att bjöd och andra på öl efter beslutet i riksdag, och man åkte från med skräck, eftersom det var ett land som hade en osäkerhet i sin grund och som man inte kunde ha tilltro till. Vad ska vi vara för land? Ska vi vara ett land som rör oss mot eller ska vi vara fast förankrade i nordeuropeisk stabilitet, med en väl fungerande arbetsmarknad, samförståndsdemokrati och en kultur där parterna på arbetsmarknaden tar ansvar och där vi gemensamt säkrar att landet står starkt? För mig är valet uppenbart. Jag tror på en stark svensk modell också för . 30 (V) replik: Det finns mycket att prata om som denna. Jag tänkte prata om en fråga som ligger mig väldigt varmt om hjärtat. Det finns väldigt många kvinnor som sliter och kämpar för att ta ansvar för . Utan dem skulle det här landet stå stilla. Det är till dem vi lämnar våra guldklimpar, våra ögonstenar, när vi går till jobbet, så att de får ansvar för vårt allra bästa, det vill säga våra barns omsorg. Vi lämnar det viktigaste vi har till andra människor att ta ansvar för. Vi lämnar våra far- och morföräldrars omsorg till personalen i , och de gör ett enormt arbete det tror jag att de allra flesta är överens om. De har inte alltid resurserna för att ta det ansvar som de faktiskt får. Men de gör sitt allra yttersta. Däremot är deras plånbok tunn. Genomsnittsinkomsten för en heltidsarbetande arbetare i kommunerna är , i landstingen . Ingångslönen för en outbildad i kommunerna är och för en utbildad med viss erfarenhet . Jag tycker att det är en skamligt låg lön för det arbete som de utför och för det ansvar som de tar. Men finansministern anser att den lönen är för hög och uppmanar kommun- och landstingspolitiker att hålla tillbaka lönerna . vill tvärtom, till skillnad från den stora majoriteten av svenska folket, se att kvinnors löner ska sänkas i stället för att höjas. Den stora debatten brukar handla om det politiska ansvaret för en höjning av kvinnors löner. tycker att den ska handla om det politiska ansvaret för att sänka kvinnors löner. Var har du hamnat i den politiska debatten? Jag tycker att din ideologiska bas blir rätt tydlig med detta uttalande. 31 Finansminister (M) replik: Låt mig börja med att markera en tydlig skiljelinje som jag ser i riksdag. Jag ser två partier: , som vill ha ett annat ramverk, ett ramverk som inte sätter ordning och reda, stabilitet och trygghet för människor i centrum utan vill återgå till den ordning utan ordning som vi hade, och , som tycks mena att det är en kungstanke att ordning och reda i offentliga finanser inte är viktigt utan att varje försök att kringgå ramverket ska göras. Å andra sidan har vi och Socialdemokraterna, som jag uppfattar som partier som står bakom ramverket. Detta är inte någon liten fråga i min föreställningsvärld. När jag sitter med mina kolleger jag satt med min avgående grekiska kollega och träffade min nya grekiska kollega då förstår man vilka krafter i samhället som kan släppas lösa och vem det är som drabbas av dem. Det är kvinnor som drabbas av nedskärningar. Det är kvinnor som drabbas när man måste säga upp människor i den offentliga sektorn när lönekostnaderna i nu ska minskas . Därför är hela frågeställningen om vad vi tror på och vilket ramverk vi står för så avgörande. Kvinnor ska naturligtvis ha bra löner. Lärare och sjuksköterskor ska ha bra löner. Kommunalanställda i allmänhet ska ha bra löner. Det är en självklarhet. Det är bara att ta fram KI:s prognos och titta: Regeringens politik leder till fler offentligt anställda och en bra löneutveckling. Det jag har pratat om är vad vi ska säga om ingångslönerna. Min syn är alldeles glasklar: Det är en fråga för parterna. Metall har slutit ett avtal som skapar väsentligt bättre förutsättningar för ingångslöner. Varför ska inte kunna samtala med Metall? Det är ju två . Om Metall gör något som är bra måste rimligen kunna lyssna till det. 32 (V) replik: sanerade statsfinanserna efter dina partikamrater förra gången, och vi har samma finansiella sparande som regeringen. Sluta med tramset om att vi inte skulle vilja ha sunda statsfinanser! Med politik ska sjukskrivna kvinnor betala högavlönade mäns skattesänkningar. Sju av tio sjukskrivna är kvinnor. Sju av tio högavlönade är män. Och det är män framför allt i de högre inkomstklasserna som får skattesänkningarna. Du har sparat lika mycket på sjukförsäkringen som de får i skattesänkning. Det är kvinnor som du ställer krav på ska ha lägre löner, kvinnor som tjänar för ett slit och ett ansvarstagande som är helt enormt. Det tycker är för hög lön. Vi lämnar vårt allra bästa till de här hårt arbetande kvinnorna. Vi lämnar våra far- och morföräldrar i deras omsorg. Men de är inte värda en lön som går att leva på! är för en alldeles för hög inkomst. Jag tycker att det är skamligt att en finansminister kan göra sådana uttalanden i vårt land, ett land som säger sig stå för jämställdhet. Men det är rätt tydligt: Ni har en politik som framför allt gynnar högavlönade män, så det kanske ändå inte är så orimligt att du ställer sådana krav. Jag tycker att det är ett lågvattenmärke utan dess like, och jag är väldigt glad att du inte har något stöd bland svenska folket för de kraven. Det är snarare så att nio av tio tycker att kvinnor inom vård, skola och omsorg har för låga löner. Det är det vi borde göra något åt, det vill säga vi borde höja lönerna och visa hur viktigt deras arbete faktiskt är. Det kräver ett politiskt ansvarstagande att kunna sätta en lönepolicy där man visar och tar ansvar för att man vill att kvinnor ska ha högre löner i praktiken. Jag är besviken, , men det är kanske inte helt oväntat. 33 Finansminister (M) replik: går runt huvudfrågan: överskottsmålet, utgiftstaket, beslutsordningen, inflationsmålet, oberoende hela den uppsättning av grundpelare som har skapat ekonomisk stabilitet. När man läser partimotion blir det alldeles tydligt att inte är med här. Man vill ha ett annat ramverk. Man vill inte ha det ramverk som är vår yttersta skyddsvall mot de marknader som så ofta varnar för. Jag behöver inte prata om bara . Jag kan lika gärna prata om , eller . Det går inte att hantera ekonomisk politik så att det blir en källa till problem. Det är därför vi måste ha ramverk. Det var därför det var så problematiskt när bedrev budgetförhandlingar med i talarstolen och ställde krav som till slut tvingade till en regeringskris. Det var helt orimligt precis lika orimligt som det var när Ny demokrati skapade kaos, oreda och osäkerhet i svensk ekonomi. Det var därför som vi brett över blockgränsen lade fast ramverk. Det var därför att vi inte ville ha den situationen. De som drabbas av detta är i allra högsta grad kvinnor. Det är kvinnor som får lämna skolor, förskolor och ålderdomshem i därför att budgetar ska saneras. Det har ingenting att göra med att kvinnor ska ha låga löner. Kvinnor ska ha bra löner när de jobbar i offentlig sektor, om de är poliser, jobbar i försvaret, är lärare eller jobbar på ett dagis. Det är väl självklart att de ska ha så bra löner som samhällsekonomin kan bära! Att vi ska kunna diskutera ingångslöner med parterna tycker jag är en självklarhet. Varför ska Metall och inte kunna tala om sina avtalskonstruktioner? Låt oss inte blanda ihop det som är centrum och centralt och det som är en fråga för parterna. Centrum och centralt är att inte ställer upp bakom det som skapar trygghet för och också för kvinnor. 34 (S) replik: I betänkandet från finansutskottet föreslår ett enigt utskott att regeringen bör se över jobbskatteavdragets effekter. har vi sett att avrått från ytterligare jobbskatteavdrag. varnar regeringen för att föra en alltför expansiv politik med generösa utgiftstak och stora budgeteringsmarginaler kombinerat med stora skattesänkningar. utfärdar samma varningar. Min första fråga till finansministern är: Har du tagit intryck? Har du tagit intryck av de rekommendationer som din egen långtidsutredning ger, av , av och senast av som begär en utredning? Har du tagit intryck? Har du tagit intryck av den verklighet vi lever i? Vi har en ekonomi som präglas av begynnande flaskhalsar, missmatchning, kompetensbrist, bostadsbrist och eftersatt underhåll i infrastrukturen. Det driver på inflationen. Det driver på räntorna. Vi har en elmarknad som inte fungerar. Det är också en del av verkligheten. Det är en elmarknad som den här vintern har bidragit till inflation. Har finansministern tagit intryck av alla de här sakerna sammantaget, den expansiva finanspolitiken i en uppåtgående konjunktur, de begynnande flaskhalsarna och verkligheten med en elmarknad där prissättningen inte fungerar och som driver på inflationen? Kommer finansministern att dra tillbaka förslaget om ett ytterligare jobbskatteavdrag, ta intryck av verkligheten, ta intryck av sina egna experter och inte lägga på det räntebärande folket ytterligare bördor i form av ökade räntor på flera ? 35 Finansminister (M) replik: Verkligheten är tydlig. Sysselsättningen är 100 000 högre än samma månad . KI kom med en prognos om 250 000 i sysselsättningsökning . Det är en ökning med 400 000 vid valet jämfört med valet . Det är en rätt betydande ökning. har vi fått KI:s, kommissionens och IMF:s rapporter inom loppet av någon månad. Alla tre konstaterar att jobbskatteavdraget ökar sysselsättningen. Alla tre rekommenderar oss att göra fler skattelättnader för att förstärka utbudet i svensk ekonomi. Alla tre är explicita med att jobbskatteavdraget är en del av detta. Det är klart att vi ska utvärdera och titta på det. Det finns säkert, i utformningen av jobbskatteavdraget, saker vi kan diskutera. Vi har fått en LO-puckel med grundavdraget som ställer till en massa komplikationer, som gör att det är svårt för enskilda att räkna ut sina jobbskatteavdrag. Man kan säkert diskutera om delar av detta behöver ses över, och det finns säkert skäl att titta på frågan. Men har vi ett läge med en osäkerhet i världsekonomin och ett pågående grekiskt drama. Är det då inte rätt läge att säkra efterfrågan? KI konstaterar, som sagt, när man utvärderar det som vi aviserade i vårpropositionen, att skattesänkningar som leder till att hushållens konsumtion ökar och fler offentliganställda sammantaget ökar sysselsättningen med 15 000. Det är väl rätt uppenbart hur det är om folk är oroliga för matpriser och räntor och allt vad det är. Har de lite mer pengar i plånboken blir det lite mer efterfrågan. Lite mer efterfrågan i ett osäkert läge kanske gör att några tusen ytterligare får jobb. Det borde väl vara en bra sak. Det borde väl vara något som socialdemokrater kan stödja. 36 (S) replik: Fler jobb ja, vi har förslag för att komma åt flaskhalsarna och se till att tillväxten kan bli ännu högre. Men problemet är att er politik med de stora skattesänkningarna eldar på konjunkturen och bidrar till att ekonomin överhettas. Ett jobbskatteavdrag på en tusenlapp hjälper inte om du har investerat några miljoner i din bostad. Då kommer efterfrågan att dras in, i och med de kommande ränteökningarna, mycket mer än den efterfrågestimulans som ges via ytterligare ett jobbskatteavdrag. Då är min fråga återigen till finansministern: Vad säger du till det räntebärande folket, som har investerat i sitt boende? Vad är ditt besked till det hårt dubbelarbetande paret, som investerat i villadrömmen och som plågas av ökade räntor på ? Jag undrar om det här är ditt besked: Jo, ni får visserligen några extra i höjda räntor. Men jag fortsätter min skattepolitik trots alla varningar från alla experter, och ni får kanske en tusenlapp i kompensation. Är det ditt besked till det räntebärande folket, till det hårt dubbelarbetande paret, som har investerat i villadrömmen, i sitt boende för framtiden? 37 Finansminister (M) replik: säger att han och Socialdemokraterna står för fler jobb och att skattesänkningar inte är någon väg framåt. Nej, det förstår man, eftersom Socialdemokraterna föreslår kraftiga skattehöjningar. I ett läge där vi har osäkerhet och oro i världen ska arbetsgivaravgifter för unga höjas, RUT-avdrag avskaffas, inkomstskatterna höjas, fastighetsskatter och annat utredas och tjänstemoms avföras. Det är klart att det är en väg som är bekymmersam i ett sådant läge. Låt oss i stället samla ihop vad KI, , IMF och andra bedömare drar för slutsats. Det är särskilt viktigt att öka arbetsutbudet. Det är det som är vägen framåt, att vi i ett läge där andra länder behöver strama åt och skära ned kan säga: I kan vi både trygga utbildning och sjukvård och tillföra hushållen en skattelättnad som gör att de får en stark ekonomi framåt. Höjda räntor låt mig påpeka att har lägre räntor än . Vi har 2,85 i tioårsränta medan har . Det som kan skapa en osäkerhet kring och svensk ekonomi är om vi får en osäkerhet om huruvida vi håller fast vid långsiktigheten i vår finanspolitik. Jag vet att Socialdemokraterna alltid har varit för ordning och reda i offentliga finanser. Jag vet att Socialdemokraterna alltid har varit för att vi ska ha ett stramt ramverk i riksdag och i kring offentliga finanser. Jag ifrågasätter inte det. Jag är övertygad om att så är fallet. Det ska vi också kunna vara tydliga med, att det är det som gäller långsiktigt. Sedan har och jag olika ideologier, olika utgångspunkter och olika grundsyn. Men jag tror att det mest centrala budskap som vi kan ge till hushåll, företag, internationella investerare och de här marknaderna, med deras relativt begränsade fattningsförmåga, är att det i finns en stabilitet som har ett brett stöd långt över blockgränserna, där vi, Socialdemokraterna och är överens. 38 (MP) replik: Jag skulle vilja börja med att yrka bifall till reservation 2 i utskottets betänkande, vilket jag inte kom ihåg att göra i mitt huvudanförande. Men jag tänkte inte ägna mig åt den punkten i det här replikskiftet med finansministern, utan jag skulle vilja lyfta fram frågan kring järnvägen. vill se ett miljösmart och hållbart transportsystem, och ett väl fungerande järnvägsnät är efterfrågat av både industri, näringsliv och resenärer. Vår målsättning är en fördubbling av andelen resande med kollektivtrafiken till 2020 och en kraftig ökning av andelen godstransporter på järnväg. För att klara det här måste vi ha rejäla satsningar på underhåll av tågnäten, detta inte minst för att avhjälpa de akuta problem som har visat sig under de senaste årens tågkaos. För att skapa en attraktiv tågtrafik på behöver vi också investera i befintliga banor, i nya sträckor och, i förslag, i höghastighetsbanor. I vårpropositionen aviserar regeringen en extra satsning på . Det är ett steg i rätt riktning, men ur vårt perspektiv är det otillräckligt. Regeringen har inte visat hur man ska finansiera denna satsning. Vi är oroliga för att andra angelägna investeringar ska skjutas . har finansministern själv sagt att vi har överinvesterat i järnvägar. Vad har regeringen egentligen för ambitioner för den svenska järnvägstrafiken? Anser finansministern att det räcker med de utlovade för att komma till rätta med bristerna i det svenska järnvägsnätet och uppnå de transportpolitiska målen? 39 Finansminister (M) replik: Låt mig vara väldigt tydlig. Vi anser naturligtvis att de mycket omfattande järnvägsinvesteringar som ligger i de 500 miljarder vi har i framtida planer ska genomföras. De 800 miljoner vi talar om är ett kortsiktigt tillskott av nya pengar. Givetvis ska vi det kan jag också försäkra om i budgeten visa att det är nya pengar som gör att det finns en förutsättning för ett bättre järnvägsunderhåll. Det är klart att vi i har en skuld för järnvägsunderhåll som vi bör göra någonting åt. Det är alldeles tydligt för oss som lever utanför de stora städerna att transportsystemet inte riktigt vuxit i kapp. Det gäller naturligtvis både väg och järnväg. För oss som tågpendlat är det väl alldeles uppenbart att förbättrade tågtransporter, inte minst i storstadsregionerna, är en nyckel. Det är väl också alldeles självklart efter vad vi upplevt under senaste vintern att det finns brister i både vintersäkerhet och underhåll som är bekymmersamma. har jag talat med representanter för svensk industri som påpekat att det, inte minst för basindustrin, finns rätt betydande bekymmer kopplade till järnvägsunderhållet. Jag tycker att det är en självklarhet att man kan diskutera och fundera på detta och även vrida och vända på saker. Vi ska återkomma med en bredare, kan vi säga, uppdatering av en infrastrukturproposition under nästkommande riksdagsår. Då ska infrastrukturpropositionen komma. Det som jag vill påpeka är att det för mig är viktigt att alla sådana här diskussioner måste föras inom ramen för det ramverk som jag hoppas att vi är överens om när det gäller offentliga finanser, beslutsordningar i regeringskansli och riksdag samt målen för politik med både utgiftstak och överskottsmål. Det måste vara utgångspunkten. Sedan kan man naturligtvis diskutera hur mycket av järnvägsinvesteringar som är nödvändigt. Det är så att säga en uppenbar del av varje budgetprocess. Men alla sådana processer måste ske inom ramen för ordning och reda. 40 (MP) replik: Kanske kan jag lugna finansministern genom att säga att inte kommer att lägga fram några ofinansierade förslag i den kommande höstbudgeten. Infrastrukturfrågorna är avgörande både för konkurrenskraft och för att vi ska klara klimatmålen långsiktiga satsningar som måste få långsiktiga planeringsförutsättningar. Regeringens signaler till resenärerna, näringslivet och måste vara tydliga om att det här är frågor som prioriteras och om att mer pengar kommer. Något annat vore inte en ansvarsfull ekonomisk politik. Vi som stått och frusit på perronger i väntan på försenade tåg är många. Det är också många som fått sitta på stillastående tåg på våra tågsträckor frustrerade över att inte komma fram till resmålet. Delar av industrin har känt sig tvingade att i stället för att transportera gods på järnväg flytta över gods till miljöbelastande lastbilstransporter. Detta är inte acceptabelt. Vi ska inte behöva ytterligare en kaosvinter i tågtrafiken för att inse de här väsentliga behoven. 41 Finansminister (M) replik: Låt mig till att börja med tacka för tydliga besked om inga ofinansierade förslag och om ordning och reda i beslutsfattandet kring ekonomisk politik. Det är naturligtvis bara att välkomna hållning där. Även det som är en utgångspunkt för inlägg, nämligen hela hållbarhetsdimensionen, är väl en självklar tankegång kring hur vi långsiktigt måste bedriva ekonomisk politik i . Själv har jag tågpendlat från både och till . Jag vet att problemet inte är ett problem som dykt upp den senaste vintern. Alla har vi suttit fast på tåg och tågstationer därför att vi inte klarat av att få ett transportsystem som växer ihop med befolkningstillväxten i storstäderna eller för delen därför att det faktiskt är fler som av olika skäl, bland annat miljöskäl, väljer att resa med SJ. Jag är dock mer bekymrad över den kommande vintern. Jag tror att det nästan inte finns några kortsiktiga beslut att fatta som säkrar svenskt järnvägssystem om vi får en till riktigt kall vinter. Här måste man ta mer långsiktiga grepp. Det går inte att lösa detta på två eller ens i en budgetförhandling, utan ett ordentligt program som löper måste läggas fast för att klara det här. Jag är övertygad om att vi är överens om det. Frågan får fortsatt hanteras både i höstens budgetproposition och i många kommande budgetpropositioner. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §.) Föredrogs finansutskottets betänkande 2010/11:FiU21 Vårändringsbudget (prop. 2010/11:99). 42 (MP): Regeringen har under hela sin regeringsperiod med hänvisning till de så kallade Dacreglerna använt biståndsmedel för att bekosta flyktingmottagande. av biståndsbudgeten går till att finansiera just flyktingmottagandet. anser att bistånd i första hand ska användas till fattigdomsbekämpning utanför gränser. Avräkningen från biståndsanslaget måste minska, och bör aktivt verka för att Dacreglerna som möjliggör dessa avräkningar blir tydligare och skärps. Det kan mycket väl vara motiverat att, som i regeringens ändringsförslag, utöka anslaget avseende ersättningar och bostadskostnader utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Men vi motsätter oss att en sådan utökning finansieras genom att anslaget till biståndsverksamhet minskas.