prot · GY0974 · 2011-03-17 00:00:00 — Varje andel i kooperativet berättigar sedan andelsägaren till att köpa en viss mängd el till ett visst pris, som i sin tur ska täcka de löpande kostnaderna inklusive eventuella vinster för underhållsföretag och så vidare. Precis som de olika elbolagen erbjuder olika avtalsmodeller har vindkraftskooperativen alltså en helt egen prissättningsmodell där man betalar i två steg: först för andelen och sedan för själva elen. Eftersom man redan betalat för andelen en gång är själva elpriset normalt lägre än spotpriset på elbörsen . Det är det här som har hakat upp sig på. Efter en rad framgångsrika år för vindkraftskooperativen, som har lett till att en tiondel av vindkraften i är andelsägd, kom på att den andelsägda elen borde uttagsbeskattas, något som sedermera bekräftades av . Med denna extraskatt på elen blev den tidigare lönsamma investeringen en ren förlustaffär. Detta ledde till att antalet sålda andelar och intresseanmälningar för nyteckning av andelar i vindkraft minskade med mellan jämfört med . Det är en mycket olycklig utveckling. Delaktighet i vindkraftens vinster, såsom genom andelsägande i kooperativ, har visat sig öka den folkliga förankringen för vindkraft. När uttagsbeskattningen nu slår undan benen för vindkraftkooperativen minskar alltså inte bara mångfalden på elmarknaden, utan i förlängningen äventyras även vindkraftens fortsatta förankring och därmed utbyggnad. Den uppmärksamme lyssnaren märker att jag , så när som på inledningen, nästan ordagrant upprepat det jag sade i den debatt vi hade i den här frågan . Det har nämligen inte hänt särskilt mycket i frågan, och därför kan jag återanvända det jag sade då jag gillar ju återanvändning. I den debatten hoppades de borgerliga ledamöterna i skatteutskottet att skulle informera bättre om de principer man ska tillämpa för att beräkna marknadspriset. Och ja, har kommit med en ny skrivelse i frågan som inte precis inneburit någon revolution, om jag uttrycker det milt. Någon djupare diskussion av begreppet marknadspris saknas helt, trots att det är att göra det lite väl enkelt för sig att säga att det bara finns ett marknadspris på el, och det är lika med spotpriset på . Jag tror att om regeringen till exempel gav i uppdrag att titta närmare på begreppet marknadspris skulle man få en lite mer komplex bild. Jag är inte alls övertygad om att man skulle komma fram till att dagens uttagsbeskattning av vindkraftskooperativ är rimlig. Skulle den vägen inte visa sig framkomlig går det också att titta på avdragsreglerna för utdelning från kooperativ. får alla kooperativ, alltså inte bara vindkraftskooperativ, före beräkning av eventuell uttagsskatt göra ett avdrag för så kallad kooperativ utdelning. Denna baseras på kooperativets omsättning, vilket är gynnsamt för många traditionella ekonomiska föreningar med förhållandevis stor omsättning, medan det är mindre gynnsamt för vindkraftskooperativen som jämförelsevis har högre kapitalinsats men lägre omsättning. Om man i stället kunde välja att beräkna avdraget på kapitalinsatsen i stället skulle även vindkraftskooperativen kunna ta del av detta avdrag i större utsträckning än . Exakt hur man ska gå till väga återstår att utreda, men det viktiga är att åtminstone kunna ge beskedet att någonting ska göras. Som det är nu har nyteckningen av vindkraftsandelar minskat kraftigt. Med tanke på andelsägandets positiva effekter för stödet för vindkraften äventyrar detta i förlängningen vindkraftsutbyggnaden i stort. Är borgerligheten beredd att stillatigande låta vindkraftskooperativen tyna bort på grund av en stelbent regeltolkning? Det är i alla fall inte jag, utan jag yrkar bifall till reservation nr 5. 50 (SD): Som så ofta brukar anföras i den här typen av debatter angående företagande och beskattning på kapital och fastigheter är en god välfärd beroende av att det finns arbetstillfällen. Arbetstillfällen förutsätter företagande och investeringar. För att skapa nya företag behövs ett gott företagsklimat där det är möjligt att anskaffa riskkapital till nyföretagande. Det behövs rimliga villkor för företagare och enkla regler. För befintliga småföretag måste det finnas möjlighet att växa. Det är i de växande företagen som det stora antalet nya arbetstillfällen kan skapas. Skattesystemet får inte bli en omöjlig tröskel för företagens möjlighet att expandera och att klara sig i en internationell konkurrens. För just uppstarten av företag är, som jag nämnde, startkapital en av trösklarna som måste övervinnas. Det har föreslagits av andra olika varianter med olika namn, till exempel entreprenörskapsfonder, konto för företagande med mera. I det aktuella fallet kallas det entreprenörskonto. Innebörden av detta är att införa möjlighet till begränsade avdragsgilla avsättningar i den allmänna deklarationen för framtida företagande. Förslaget framgår av motion Sk414, och ett bifall till denna är innebörden av reservation nr 2. Ett gott företagsklimat förutsätter också rimliga villkor för den som driver småföretag. Det handlar om trygghet i händelse av sjukdom. Det kan handla om arbetsmiljö, det kan handla om regelverk och det kan handla om god hälsa. Ett positivt exempel på det sistnämnda, god hälsa, är att det finns en möjlighet för den som är anställd i ett aktiebolag att göra avdrag för sin egen friskvård på samma villkor som gäller för andra anställda. Detta gäller dock inte för den som driver sin verksamhet i form av en enskild firma. Det borde gå att finna en sådan lösning, och det är det som vi föreslår i vår andra reservation. Tonnageskatten är ett ärende som dragits i långbänk innan vi sverigedemokrater tog plats i . Regeringen tycks också ha varit medveten om att det är en angelägen fråga, men har man sagt att man vill invänta pågående utredningar. Man har hänvisat till att ärendet bereds, är på gång och så vidare. har i utskottet ställt sig bakom betänkandet, där det står: Utskottet vill dock framhålla att det är fortsatt angeläget att beredningen av frågan om tonnageskatt kan slutföras skyndsamt. Utskottet förutsätter att så kommer att ske i enlighet med det tillkännagivande som har beslutat. Motionerna om tonnageskatten är i flera fall formulerade på ett sätt som visar på irritation över att fattade beslut inte har verkställts och att givna löften har brutits samt på uppfattningen att regeringen nu måste påminnas om att ärendet är angeläget. Kanske är det så att vi sverigedemokrater inte har suttit i för att ha hunnit tappa tålamodet i den frågan. Skulle vi stå här igen och fortfarande ingenting har hänt kan det mycket väl hända att det då finns en majoritet i kammaren för ytterligare påtryckningar på regeringen. Men till dess står vi kvar vid utskottets betänkande. Sammanfattningsvis står vi fast vid båda våra reservationer, men jag nöjer mig med att yrka bifall till reservation nr 2. (forts. 11 §) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då statsministerns frågestund skulle börja. 10 § Statsministerns frågestund 51 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Vi övergår nu till statsministerns frågestund. Välkommen, statsministern! Kärnkraftens risker och det svenska beslutet om kärnkraft 52 (S): Händelserna i berör oss alla djupt. En omfattande förstörelse och mänsklig katastrof ser vi spelas upp inför våra ögon. Senast såg vi också hur människor flyr från i rädsla för vad som händer i de kärnkraftverk som sprider strålning. Denna händelse understryker någonting. Kärnkraft är inte ofarlig. När en allvarlig olycka sker riskerar konsekvenserna att bli katastrofala. Vi får hoppas att det inte blir fullt så illa som man kan befara när man ser nyheterna därifrån, men risken är överhängande. Därför blir min fråga till statsministern: valde ni att blunda för kärnkraftens risker när ni beslöt att öppna för tio nya kärnkraftsreaktorer i ? 53 Statsminister (M): Låt mig först instämma med om vilken djupt chockad värld som följer det som sker, den människospillan som har varit och den enorma förstörelsen som vi ser: en jordbävning, en , kärnkraftsaggregat som inte fungerar som de ska, och den effekt detta har i form av människor som får sätta livet till i en omfattning som vi ännu inte känner till. Vi ska naturligtvis hjälpa till och se till att få ut svenskar som inte vill vara kvar där. Vi ska hjälpa och stödja det japanska samhället och folket att komma tillbaka. Riskerna med kärnkraften har varit kända. Vi bör vara ödmjuka och säga att vi lär av de misstag som görs och det som sker för att utveckla vårt eget säkerhetstänkande. All energiproduktion i världen har miljöpåverkan eller påverkan på folkopinionen. Den som önskar sig bort från kärnkraften hamnar i andra energilösningar som antingen har klimatpåverkan eller på annat sätt väcker folkopinioner. Detta har varit känt. 54 (S): Tack, statsministern! Jo, så är det ju, men risken med kärnkraft är ju uppenbar, nämligen att det blir något extra. Den fysiska förstörelsen i är det lilla problemet där just , även om den är katastrofal. Här handlar det om en strålning som går ut. Man vet att halveringstiden är 10 , alltså fem gånger så som sedan gick på jorden. Det är en oerhörd risk som finns i energipriset här. Vi har också sett vad som har hänt här . Vore det inte rimligt , statsministern, att man satte sig ned och från båda blocken kom överens om en energipolitik som man gemensamt kan stå upp för i det politiska systemet i . Det skulle ge en indikation på att man skulle kunna komma fram till en trygg energiförsörjning och också ge en tydlig signal till dem som vill investera i energi. Regeringens beslut om de tio kärnkraftverken, vilket ökar kärnkraftsberoendet, har ju inte gett någon signal om vilja till nyinvestering, vilket är ett problem också när vi ser till hur priserna har kulminerat denna vinter. 55 Statsminister (M): Det är min bestämda uppfattning att det är jordbävningen och den efterföljande , stor materiell förstörelse och människospillan som visst haft mycket stor påverkan på det japanska samhället, men det har också påverkat dessa kärnkraftsaggregat, och vi vet inte vad som sist och slutligen kommer att ske. Alliansens och regeringens klimat- och energiöverenskommelse bygger på tre ben. Syftet är att få både vattenkraft, kärnkraft och förnybara energikällor att fungera som självständiga ben och att en inväxling och uppväxling framför allt ska ske när det gäller förnybara energialternativ. Låt mig dock påpeka för denna kammare att det här har fattats mycket långtgående beslut för att säkerställa att man till exempel inte ska kunna bygga ut vattenkraften i , vilket också är ett sätt att visa att alla former av energiproduktion leder till olika typer av folkliga diskussioner och miljöpåverkan. Vi växlar in mer av det förnybara, framför allt vindkraft. Det är ett sätt att markera att vi inte gör oss beroende av bara kärnkraft. 56 (MP): Runt om i världen reagerar nu människor och regeringar på det som händer med de förfärliga olyckorna i kärnkraften, jordbävningarna och . I stänger man reaktorer, och i och stoppar man planerade utbyggnader. Säkerheten i befintliga kraftverk ses över och kärnkraftens framtid ifrågasätts både här i och i . Vad gör regeringen i ? Vilka slutsatser och beslut planeras? Varför är statsministern och energiministern tysta? De enda som tycks vara aktiva är representanter. Är det och som meddelar regeringens politik? Ska vi tolka tystnaden och det som statsministern sade här alldeles som att regeringen anser att vi inte har något att lära av det som händer i ? 57 Statsminister (M): Bara för att man inte säger det vill höra innebär det inte att man är tyst. Man kan ju ha andra uppfattningar. Min uppfattning är att vi ser en global ökad efterfrågan på energi och ändliga naturresurser. Det sätter press på alla energisystem världen över. Så fort man väljer bort eller anser sig inte behöva ett sätt att producera energi hamnar man i andra lösningar. I har man nu 55 kärnkraftsaggregat. Skulle man välja att drastiskt dra ned på kärnkraften återgår man förmodligen till ökat fossilbränsleberoende, som ju är grunden för klimatförändringarna på jorden. I de flesta länder jag känner till är detta det alternativ som står till buds. Några länder, är ett exempel, har större möjligheter än andra att växla in också det förnybara. Vi har också ett mål om att av vår energiproduktion ska komma från förnybara energikällor. Vi tar vår del av ansvaret. Vi bygger det på tre ben. Vi är mycket tydliga med att det finns risker och att vi ska lära av det som har skett. 58 (MP): Man måste bli upprörd över den enorma självgodhet som statsministern visar upp. Han tycks inte vara villig att försöka dra några slutsatser som har att göra med att vi kan göra situationen bättre. Det är bara man i Forsmark var nära en stor olycka som var likartad med den som händer i . Elförsörjningen bröts, och två av fyra reservaggregat lyckades man inte få i gång. En naturlig reaktion vore att se över säkerheten också vid de svenska kärnkraftsverken, göra allt man kan för att förbättra den och se vad man kan göra för att satsa ännu mer på förnybara energislag. Men ingen av dessa saker tycks falla statsministern på läppen. Statsministern tycker att allting är bra som det är. Det är en farlig och dålig reaktion. 59 Statsminister (M): Det jag tycker har präglat vårt sätt att hantera detta är att lära av säkerhetsutmaningar, av händelser, att ständigt sätta säkerheten främst och att också utveckla svensk kärnkraft med detta för ögonen. Det finns ungefär 440 reaktorer i världen. Det finns mig veterligen över 100 som projekteras för nyproduktion. Det vill säga att kärnkraften ser ut att åtminstone bli en förlängd parentes. Skälet till detta är att vi ser en ökad trängsel när det gäller användning av fossila bränslen och ändliga naturresurstillgångar, som i sin tur har stor klimatpåverkan. Detta i sin tur påverkar också mänskligt liv. Alla jordens länder har inte samma förutsättningar för att växla in det förnybara. Och även det förnybara visar sig när det sedan produceras möta folkliga restriktioner. Det är därför jag påminner om att riksdag har fattat ett väldigt tydligt beslut om att svensk vattenkraft inte ska byggas ut ytterligare. Det är också ett svar. Papperslösas tillgång till svensk välfärd 60 (SD): nåddes vi av nyheten att regeringen tillsammans med hade träffat en överenskommelse om migrationspolitiken. Den innebar en massa saker. Inte minst innebar den att illegala invandrare som vistas i ges i princip full tillgång till den svenska välfärden. Det är någonting som statsministerns parti har varit stark motståndare till. Men har man svängt av olika anledningar. Det kommer att innebära att det byggs parallella system. En del av samhället ska göra det lättare för dem som vistas illegalt i att göra så, och en annan del av samhället ska förmå dem att lämna landet. Min fråga till statsministern är om statsministern tycker att det är rimligt att man bygger upp sådana parallella system. Vore det inte mer rimligt att man fokuserar på att förmå dem som vistas illegalt i att också lämna landet? 61 Statsminister (M): Regeringens och överenskommelse möjliggör att få en human, ordnad och rättssäker asyl- och migrationspolitik som förhoppningsvis kan ha långsiktigt stöd i denna riksdag. Det är för mig viktigt att man kan förena både det humana perspektivet med det ordnade. har en reglerad invandring. Människor som får besked i en del fall om att de inte får stanna försöker väldigt ofta överklaga detta eller på olika sätt undgå konsekvenserna av det beslutet. I en hel del fall har dessa människor barn, och i en hel del fall blir dessa människor beroende av sjukvård. Vi har en sorts de facto-situation där många av dem får sjukvård i . Vi har dessutom att utgå från de internationella konventioner som säger att små barn har rätt att gå i skola. Det har varit viktigt för och för mina alliansvänner, och detta har jag lyssnat in. Jag tycker att det är en viktigare väg att välja än den som jag uppfattar att och står för som inte ser den här typen av humana behov utan mer strävar efter en mycket mer restriktiv eller till och med stängd politik när det gäller möjligheter att komma in i . 62 (SD): Ytterst handlar det om trovärdigheten i migrationspolitiken som jag menar skadas allvarligt om det inte är så att negativa beslut för asylsökande i beslutsprocessen inte också får direkta konsekvenser, vilket de inte får. innebär det att man belönar dem som struntar i myndighetsbeslut och gömmer sig undan myndigheter och straffar dem som följer myndighetsbeslut och lämnar landet när de får ett sådant beslut. Den reglerade invandringspolitik som statsministern talar om tappar all trovärdighet i och med detta. Vi har också sett att det finns krav från samarbetsparten om en ny amnesti för illegala invandrare. Är det dit vi är på väg? Det verkar så. Vi ser också att antalet illegala invandrare ökar . Hur tänker sig statsministern att man ska kunna lösa den problematiken? Om det nu är så att statsministern ser det som en problematik, jag vet inte. Hur ska den kunna lösas om man underlättar för illegala invandrare att vistas i ? 63 Statsminister (M): För det första anser jag att har berikats som nation av att människor har kunnat komma hit från andra länder. Det gäller min egen släkt om man går tillbaka, och det gäller många andra svenskar. Det har gjort till ett mer spännande och rikare samhälle. Jag gör dessutom bedömningen när vi tittar framåt i tiden att kommer att behöva arbetskraft som inte bara utgår från hur befolkningen själv föder barn för att klara välfärdsutmaningar och tillväxtutmaningar. Det gäller för övrigt inte bara utan stora delar av . Det är bättre ju mer ordnad och legal grund för migration vi har. Just det faktum att den är ordnad och har regler som ska efterlevas gör att det i en del fall finns människor som får vänta väldigt länge på besked och en del människor som inte helt fullt accepterar dessa besked. Så fungerar den mänskliga konstitutionen. Ställd inför detta måste vi göra humana avvägningar. Ska människor i beråd få rätt till sjukvård? Ska deras barn som inte rimligen har varit med och fattat dessa beslut få rätt till skolgång? Vårt svar är ja, och är nej. Sedan får människor väga vad som är mest humant och vilken politik står för. 64 (V): Vi hade en folkomröstning och skulle ansluta sig till euron 2003. Det är inte fel att beskriva det som folkets nej som vann över elitens ja. Det var dessutom ganska tydligt. Man skulle kunna säga att det var en jordskredsseger. Men eliten ger sig aldrig. Man vill på olika vis försöka få med så långt det går. har en ny konstruktion sett dagens ljus som kallas En pakt för euron. Konsekvenserna är EU ger sig rätten att ingripa till exempel i lönebildningen i fall skulle gå med. Det innebär krav på ytterligare avregleringar och privatiseringar, höjd pensionsålder och annat. Det borde vara självklart för de flesta, eftersom det är frivilligt, att borde stå utanför. För en majoritet i riksdag är det också det. Det visade sig på finansutskottets möte . Däremot är det inte det för regeringspartierna. Min fråga till är därför: Kommer du att se till att vi håller oss utanför En pakt för euron? 65 Statsminister (M): vill inte hålla sig utanför pakten för euron. Han vill hålla sig utanför EU. I värld är det enklare. Det är bara att lämna alltihop. Vår utgångspunkt är att denna pakt för euron inte medför det som hävdar. Det fanns en oro för att man skulle börja diskutera koordinering av sådant som är inom ramen för nationell suveränitet inklusive lönebildning. Det är vår uppfattning att det inte lämpar sig att ligga på EU-nivå. Här gäller den svenska modellen och ansvarstagande från sociala partner. Det är likadant när det gäller höjd pensionsålder. Man respekterar här varje nations rätt att fatta sina egna beslut. Pakten är också nu skriven på ett sätt så att den gör det. Den har till och med flera tydliga skrivningar som säger att det snarare handlar om att jämföra olika länders lösningar med respekt för nationell suveränitet. Jag ska i presentera regeringens syn. Men vi kommer inte att kunna agera med mindre än att vi har stöd i . Min bedömning är att inte kommer att ha den typen av stöd för att ansluta oss vid toppmötet . 66 (V): Det pakten kommer att innebära är tydliga rekommendationer om att decentralisera lönebildningen och att använda lönebildningen i den offentliga sektorn för att hålla nere löneökningar i den privata sektorn. I klartext handlar det om krav på ytterligare privatiseringar och avregleringar. Skatt på arbete ska sänkas, och pensioner, hälsoväsende och socialt skydd ska ses över. Pensionsåldern bör höjas, och möjligheterna till förtida pension begränsas. Det finns med i pakten för euron. Svenska folket sade mycket tydligt nej till euron. Vi vill inte vara med i denna pakt för en borgerlig och nyliberal ekonomisk politik. finns det inte stöd i för ett svenskt deltagande. Jag tolkar statsministerns svar som att du kommer att åka ned och säga: står utanför. Det välkomnar jag och sannolikt också en stor majoritet av svenska folket. 67 Statsminister (M): Det kan vara på sin plats att upplysa detta svenska folk om att det inte står det som hävdar. Det är mycket tydligt inskrivet att man inte kommer att gå på tvärs med nationell suveränitet i dessa frågor. Det ska ses som ett sätt att kunna jämföra ansträngningar. Man kan ställa sig frågan: Vad är då problemet? Problemet är att vi tappar konkurrenskraft i och att en lång rad av länder har djupgående strukturella problem och problem med offentliga finanser. Därför måste man komma ur den situationen. Vi måste få fram fler jobb och mer pengar till välfärd. Detta handlar inte särskilt mycket om . beskrivs nu som EU:s kanske bäst skötta ekonomi med bäst tillväxtsiffror och mig veterligen det enda land som dessutom troligtvis har överskott i sina offentliga finanser. Men för många andra länder ser det ut på det sättet. Vi tänker inte agera på ett sätt så att vi inte har stöd i . Jag har också haft invändningar mot delar av processen, och jag har invändningar mot sätt att beskriva det. Men det är min avsikt att säga att inte är redo att gå in i detta givet hur det ser ut i när jag kommer ned till mötet och fredag. 68 (M): I den senaste PISA-undersökningen där man jämför 15-åriga elevers kunskaper i skolan ser vi att resultaten i fortsätter att halka efter. Vi gör det både i jämförelse med tidigare svenska resultat men också i jämförelse med andra länder. Så har det sett ut . Dessutom vet vi att har elevers sociala bakgrund blivit allt viktigare för vilka resultat de får i skolan. genomförs många stora skolreformer . Frågan är hur långt de räcker. I den allmänna debatten förs nu fram krav på allt från ett återförstatligande av skolan till mer av katederundervisning för att komma till rätta med det. Min fråga till statsministern är: Hur ser statsministern på kunskapsuppdraget i den svenska skolan? 69 Statsminister (M): Låt mig säga det uppenbara att den svenska skola som elever går i väldigt ofta är produkter av beslut som fattades . Så ser fördröjningarna ut när man fattar beslut. Vem som sedan går i den skolan blir resultatet. Resultaten är inte rillräckligt bra. Det är det inte i ett land där uppemot var tredje 20-åring inte har fullgångna gymnasiestudier, antingen för att de har hoppat av eller för att de inte har fullständiga gymnasiebetyg. Det är bra för dem, och det är inte rätt start i ett modernt arbetsliv som är mycket krävande och som rimligen inte kommer att bli mindre krävande. Därför har regeringen dragit slutsatsen att vi måste reformera den svenska skolan och bli tydligare med kunskapsuppdraget. Precis som nämnde kommer många av dessa reformer . Därför kommer nya läroplaner. Därför kommer nya satsningar på lärare och därför kommer ett nytt betygssystem som kommer att ha fler steg, komma tidigare och ge mer av stöd till elever i kunskapsinlärning.