prot · GY0960 · 2011-02-16 00:00:00 — Som en av de främsta humanitära givarna är drivande i att utveckla samordningen inom det här området. Vi arbetar också för att stärka fattiga länders motståndskraft mot klimatpåverkan, och regeringen genomför därför en särskild klimatsatsning inom ramen för biståndet. 2011 är ett viktigt år för utmaningarna på miljö- och klimatområdet. Inför klimatförhandlingarna i krävs tydliga politiska åtaganden, inte minst om långtgående utsläppsminskningar så att tvågradersmålet kan hållas. har visat att tillväxt går utmärkt att förena med miljömedvetenhet och en grön ekonomi, vilket blir ett centralt tema inför nästa års toppmöte om hållbar utveckling i . Trygg energiförsörjning har blivit ett centralt begrepp. Vårt och våra europeiska grannars energiberoende och behovet av en diversifierad energitillförsel står i centrum för debatten. Men försörjningstrygghet handlar lika mycket om att skapa förutsättningar för väl fungerande och integrerade marknader och om att skapa incitament för att satsa på innovation, energieffektiva lösningar och förnybar energi. Globaliseringen påverkar våra säkerhetspolitiska intressen. I allt högre grad blir våra samhällen beroende av de olika flöden av varor, tjänster, kapital, personer och information som är globaliseringens själva kärna. En av de viktigaste utmaningarna för och det internationella samfundet är att säkra och underlätta de flöden som ger globaliseringen dess kraft. Men vi måste också kunna motverka och kontrollera de flöden som riskerar att underminera våra samhällen. Organiserad brottslighet, människohandel, narkotikasmuggling, illegal vapenhandel, sjöröveri och terrorism hör dit. Att värna både frihet och säkerhet i det globala nätet är en formidabel utmaning. Friheten på Internet är det övergripande intresset för att skydda de goda flöden som är det öppna samhällets kärna och ger kunskap, jobb och välstånd. Vi måste slå vakt om den nätfrihet som totalitära stater och auktoritära regimer vill kväsa av rädsla för att förlora sin makt. Ett fritt och öppet Internet förutsätter också säkra nätverk som fungerar och att vi kan skydda oss mot illegala flöden som hotar vår säkerhet och grundläggande värden. Detta kräver nytänkande, politiskt initiativ och vilja. går i spetsen för den debatten. Vi har goda förutsättningar att i europeiskt samarbete bidra konstruktivt till att hantera de globala utmaningarna. Europeiska unionen har under det nya fördraget fått ökade möjligheter att påverka utvecklingen i världen enligt våra värden och intressen. måste vi använda och utveckla dessa möjligheter, till gagn för en värld i fred och frihet. 3 (S): För lite reste jag till med ett gäng unga socialdemokrater. Vi kom till . Vi besökte en gryende ungdomsrörelse av socialdemokrater som hade kämpat under kommunismens ok. När vi kom hem från dessa möten och kom in på det lilla hotellet, som hade en liten sliten tv uppe på väggen där de sände bilder från CNN, såg vi sovjetiska specialtrupper försöka stoppa demonstranterna vid tv-tornet i . Det var chockerande bilder för mig att se 14 människor krossas under stridsvagnar i och vara i . Vi begav oss upp till Domberget och besökte de människor som barrikaderade kring Riigikogu, det estländska parlamentet. Jag gick dit med korv, ost och bröd och gav till dem som demonstrerade för frihet, demokrati och självständighet i . I eldarnas sken kunde jag se deras blickar. Det var nu eller aldrig. Det är nu eller aldrig som kommunismens ok ska kastas av oss! De sovjetiska specialtrupperna kom aldrig längre än till förrän ryska demokrater sade stopp och belägg. har vi haft en fantastisk utveckling. De baltiska länderna är självständiga och demokratiska och är med i Europeiska unionen. Vi har haft en fantastisk nytta av den förändringen. Tänk vilket stöd vi gav dem! Nästan varenda kyrka, folkrörelse och fotbollsklubb i har varit över i och haft ett folkligt utbyte. och parlamentet var enormt engagerat för att stödja denna gryende demokrati på andra sidan . ser vi samma beslutsamhet och samma blickar hos de människor i som har bestämt sig för att det är nu eller aldrig som förtryckarna ska kastas ut. Det är nu eller aldrig vi ska ha vår frihet! Hur har då stödet varit från Europeiska unionen och från den ? I regeringsdeklarationen sägs det att röst behövs i världen. Ja, det är självklart. Men den viktiga frågan är ändå vad det är Europeiska unionen säger. Om rösten säger fel saker behövs den inte i världen. Men om den europeiska rösten säger rätt saker, det är då den behövs i världen. Fanns det en europeisk röst till demonstranterna på ? Det var de fem stormakterna i som först gick ut och uttalade sig om hur man skulle se på situationen. När uttalade sig vår utrikesminister i EU, ? Jo, ständigt efter att president hade sagt någonting. Hon upprepade exakt samma sak som hade sagt. Och vad sade vår egen utrikesminister? Jo, han traskade ängsligt i patrull efter och sade samma sak som hon, fast efter. Jag är besviken. Om den europeiska rösten behövs i världen ska den vara en röst för demokrati och frihet, där vi står upp på de förtrycktas sida mot förtryckarna. Och om röst behövs i det är de två portalmeningarna i regeringsdeklarationen måste det vara för att trycka på Europeiska unionen att vara den rösten. Vad svarade på kritiken över att han hade varit så passiv och inte hade krävt avgång? Han sade att det var smart att vara passiv, för det egyptiska folket är så stolt att om vi i hade krävt avgång hade bara hängt sig kvar längre vid makten. Tala om för mig, herr utrikesminister, vilka folk i den här världen som inte är stolta! Vilken förtryckare vågar du kräva ska avgå för att han leder ett folk som inte är stolt? Jag förstår att det är smart av utrikesministern att säga någonting sådant, för det leder till att det bästa en utrikesminister kan göra för att främja demokrati och mänskliga rättigheter är att hålla tyst. Det är klart att det är smidigt för utrikesministern, men det är knappast klädsamt för svensk utrikespolitik, som alltid har varit en röst för demokrati och mänskliga rättigheter. Du, , svek den viktigaste uppgiften en svensk utrikesminister har: att stå på de förtrycktas sida! (Applåder) har demonstranterna i och nått sitt mål. Diktatorerna har flytt, och det är dags att bygga ett nytt land, att bygga en demokrati och se till att det blir en rättsstat. Det är ett jättesvårt arbete. Det är ingen av oss som kan säga om detta kommer att bli bra eller dåligt, på exakt samma sätt som vi inte visste vad som skulle hända när de baltiska folken slet sig loss från kommunismens ok. För oss som är fundamentalistiska demokrater är det alltid värt risken när man störtar en förtryckare. Det kan inte bli sämre. måste Europeiska unionen och verkligen se till att göra konkret handling av högtidstalen. Det nordafrikanska folket har lyssnat på högtidstal. sade man på ett toppmöte i att vi till 2010 skulle ha ett frihandelsområde med hela . Det årtalet har passerats. Är det någon som vet när det över huvud taget togs upp en diskussion om ett frihandelsområde med ? Det var inte , under det svenska ordförandeskapet och med en socialdemokratisk regering, som diskussionen med nordafrikanerna alls ägde rum. Vi har lovat runt och hållit tunt. Det måste bli ändring på det. Östliga partnerskapet har jag gett regeringen beröm för tidigare. Jag tycker att det var bra att och tog initiativ till ett östligt partnerskap. Precis som Europeiska unionens gräns söderut är viktig är naturligtvis situationen öster om viktig, och jag håller med om att det är viktigt att vi nu håller hårt i kraven på demokratiska reformer och reformer för mänskliga rättigheter såväl söder om som öster om unionen. Jag är glad över att regeringen och har varit aktiva i ett arbete för att snabbt och effektivt kritisera den vitryske presidenten och hans regim när man slog ned på demonstranterna och oppositionen efter presidentvalet, men se nu till att det blir en konsekvent politik. Det är ju just den inkonsekventa politiken gentemot som har varit problemet. Vi har hållit förtryckarna under armarna för att det är bra med stabilitet. Se nu till att ha en konsekvent hållning österut! Det lustiga är ju att som EU sätter press på den vitryska regimen står Barroso i och skakar hand med president och hälsar honom välkommen till ett fördjupat samarbete med Europeiska unionen. Låt mig säga att är fruktansvärd, men Karimov är många resor värre. Europeiska unionen måste också i Östliga partnerskapet se till att vara konsekvent i kampen för demokrati och mänskliga rättigheter. Vi får aldrig lyda realistiska utrikespolitik och bara se till våra egna intressen av olja, gas, transitleder och annat. Europeiska unionen måste vara en röst för en mer idealistisk utrikespolitik där vi ställer mänskliga rättigheter och demokrati i främsta rummet. Därför måste man se till att ha en konsekvent politik också öster om unionen. träffade jag Aung . Jag var i och blev inbjuden till hennes hem, där hon har suttit i husarrest. Det är ett once-in-a-lifetime att få träffa en person med sådan okuvlighet och sådan hetta. Att ha varit under sådant våldsamt förtryck i militärjuntans och sitta rak i ryggen och vara tydlig med vad man vill är fantastiskt imponerande. Jag har fortfarande inte riktigt hämtat mig efter mötet med henne, måste jag säga. Jag blev dock ledsen när jag pratade med henne. Hon tog nämligen fram en rapport från ett institut i , ISDP. Institutet har skrivit rapport efter rapport om att sanktionerna mot är ohållbara, att de måste ändras och att de inte fyller sitt syfte. Dessutom står det att sanktionerna har gjort att det burmesiska folket inte har fått uppleva good governance, alltså bra regering. Hon sade till mig: Hur är det möjligt att man i kan skriva något sådant? Förstår man inte att det är militärjuntan och regimen som har hindrat det burmesiska folket att se good governance? Jag hade inte hjärta att tala om för henne att detta institut är helt betalt av , och . Det är bara regeringens myndigheter som finansierar detta. Låt mig säga att jag tycker att det är jättebra att vi har institut som kommer med olika tankar och skriver olika papper, men jag kräver ett svar av i den här debatten . Kan han lova att inte på något sätt kommer att medverka till att det i Europeiska unionen inleds diskussioner om lättnader av sanktionerna mot militärjuntan i förrän alla de 2 000 politiska fångar som finns i är frisläppta? Det vill jag höra utrikesministern säga. Vi skulle ju vara en röst i , och skulle vara en röst i världen. Den rösten måste stå upp för mänskliga rättigheter och demokrati: Ingen lättnad av sanktionerna förrän de politiska fångarna är frisläppta! Vi socialdemokrater har presenterat en alternativ utrikesdeklaration. Alla ni som har lyssnat på den här debatten, gå in på Socialdemokraternas hemsida och läs deklarationen! Jämför den med den deklaration som utrikesministern har presenterat. Regeringens deklaration var en redovisning av vad som händer i världen, men den sade väldigt lite om vad regeringen vill göra. I den socialdemokratiska deklarationen skriver vi vad vi vill göra. Socialdemokratisk utrikespolitik gör skillnad. Den är inte tyst, och den är inte passiv. 4 (MP): Den europeiska utrikespolitiken är vår utrikespolitik, säger utrikesministern. Så praktiskt, då kan vi ju ställa in debatterna om den svenska utrikespolitiken och överlåta dem åt ! Hela utrikesdeklarationen handlar i princip bara om EU:s röst i världen. Jag måste säga att jag är besviken. finns fortfarande, och vi bör ha en egen uppfattning i olika frågor. Vi ska naturligtvis samarbeta i , EU, FN och en mängd andra internationella organisationer, men vi kan inte utplåna oss själva. Jag blev ännu mer besviken när jag fick reda på dagens Wikileaksläcka om inblandning i försöken att påverka inrikespolitiska maktförhållanden och förhållandet till grannstaten . Det är pinsamt att röst i världen nu endast hörs i slutna rum och att vi genom läckor på nätet ska få veta hur vår utrikesminister agerar. Det är pinsamt att debattera svensk utrikespolitik när vi tydligen inte har någon som vi kan stå för också offentligt. Ministern talar om transparensgaranti i biståndet. Hur vore det om vi hade en transparensgaranti även i övrig utrikespolitik? Jag vill uttrycka beundran för de tunisiska ungdomarnas mod och beslutsamhet då de drog i gång den icke-våldsrevolution och demokratiseringsvåg som sprider sig till andra stater där människor lider under förtryck och fattigdom. Jag vill också tacka alla de som anslöt sig och som därmed gjorde den tunisiska jasminrevolutionen till en framgång. Deras seger ingöt hopp hos egyptier och många andra runt om i världen som på samma sätt kräver frihet och demokrati. Eventuellt ingjuter den också tillräckligt med nytt hopp i den gröna rörelsen i . Jag hoppas det. Jag vill också uttrycka beundran för ungdomarna i och alla dem som anslöt sig där och som inte gav upp trots presidentens styvnackade motstånd mot att kliva av tronen. Ungdomarnas revolt visar tydligt att diktatorernas era närmar sig sitt slut. Facebook, Twitter, Internet och globaliseringen närmar människor varandra och gör det möjligt för oss att göra jämförelser. När de unga anammade moderna kommunikationsmedel och lyckades samla enorma skaror hade de gamla diktatorerna inte någon chans, trots deras desperata förhoppningar om att kunna stoppa utvecklingen och protesterna genom restriktioner för Internet. Men det är inte bara och som har spärrat Internet. I länder som och censurerar staten bort allt som är obekvämt eller anses farligt. I försöker man med alla medel stoppa vidare publiceringar av material från organisationen och få organisationens grundare utlämnad. De demokratiska rättigheterna måste försvaras även på Internet. De ska försvaras inte bara i högtidliga deklarationer här från talarstol eller som utrikesministern säger genom att diskret försöka hjälpa till med verktyg när regimer försöker spärra Internet. ska vara ett föredöme och ha kurage nog att tala klarspråk när det gäller försvarandet av de demokratiska rättigheterna. Det är dags att införa ett bästföredatum på politiker. Inte minst borde politiker gå i pension precis som alla andra. Jag har mycket svårt att förstå att en person krampaktigt håller sig kvar vid makten i stället för att njuta av en lugn pensionärstillvaro. Vi politiker har fått våra folks uppdrag att för folkets räkning förvalta våra länder och världen åt kommande generationer. Det är ett stort ansvar, och det är inget vi kan bortse från utan att det får konsekvenser. Det som sker i är ett tydligt tecken på att kommande generationer inte nöjer sig med hur deras respektive regimer skött vare sig dialogen med medborgarna eller att se till medborgarnas bästa. För de många har det inneburit förtryck, fängslanden av oliktänkande och fattigdom och för de få har det inneburit överväldigande rikedomar, överflöd och överhet. Det är därför glädjande att ungdomar börjar protestera mer högljutt mot det förtryck som folken utsätts för. Det är glädjande att andra ansluter sig. Det är glädjande att regimerna i vissa länder i förebyggande syfte startat en reformeringsprocess i sina länder för att undvika att hamna i samma situation som och . Det är inte säkert att de klarar sig undan av misshushållning för det. Men det visar att budskapet nått fram att förändring krävs. Det är glädjande att insåg att loppet var kört, att han inte kunde sitta kvar och att han lämnade sin post på ett tidigt stadium. Det är däremot inte glädjande att inte hade samma förmåga att dra slutsatsen att han inte längre var önskvärd. folk var väldigt tydligt i sitt budskap. Hans bästföredatum var passerat för länge sedan. Nog är det så att vi i , och är medskyldiga till att dessa diktatorer har kunnat sitta kvar så . Är det inte så att vi har offrat dessa människors frihet och rätt till demokrati för att få lite stabilitet och tillgång till deras marknader, förutom att vi tillåtits skicka tillbaka de migranter som har passerat deras länder på vägen till ett bättre liv? Kan utrikesministern till exempel svara på: På vilket sätt stöttade eller EU folk innan demonstrationerna? På vilket sätt stöttade vi egyptiernas krav på demokratiska reformer innan deras demonstrationer? Varför stöttade vi inte ungdomarna i när de demonstrerade för sociala reformer i lägret utanför El-Aajún? Utrikesministern uttrycker sig närmast kolonialt om att vi med visioner men utan illusioner ska se hur vi kan hjälpa dessa länder att bygga rättsstater etcetera. Länderna måste öppna sina ekonomier och reformeras för att ge tillväxt, jobb och hopp om en bättre framtid. Varför ska vi inte ha illusioner när vi hjälper till? Varför ska vi tala om vad de måste göra? Det är väl upp till och att själva välja sin framtida väg? Diktatorerna i har inte tänkt på kommande generationer när de styrt sina länder, förutom eventuellt generationen i rakt nedstigande led. genomlider som vi sett några av dem konsekvenserna av sitt handlande. Det vore klädsamt om vi i vågade komma med självkritik. I stället för att ställa verkliga krav på att våra partnerländer kring uppfyller de mänskliga rättigheterna har EU och andra själviskt utnyttjat situationen med ett relativt lugn i regionen. har setts som garanten för stabilitet i området och tillgång till , och han har också varit nära allierade. Visst är det bra med stabilitet och säkerhet i området, ingen kan förneka det. Men får det ske till priset av minskad säkerhet för medborgare? När revolten i bröt ut var berett att skicka hjälp för att kväsa den. När sedan lämnade och begav sig till var han inte välkommen. Var är logiken? Var går gränsen mellan vän och ovän? Det är fler än och som har tappat den demokratiska kompassen någonstans på vägen. anser att det inte är eller EU:s uppgift att stödja några diktatorer eller enväldiga monarker i olika länder. Det är vår uppgift att verka för demokrati och mänskliga rättigheter. Vi ska vara lika tuffa mot diktatorer i vårt närområde som vi är mot dem som styr länder längre bort. Vi ska alltid tala klarspråk, inte bara när det hettar till. Annars sviker vi inte bara människor i andra länder som drömmer om frihet och sätter hoppet till demokratin, utan vi sviker också våra egna medborgare som litar på att vi står upp och representerar dem och deras värderingar om frihet, rättvisa och demokrati. Ministern talar ofta om länderna i öst. Men EU spelar också en mycket viktig roll i . EU undertecknar avtal om fiske, handel, partnerskap och fördjupade partnerskap med än det ena landet än det andra. Vi skriver in klausuler om att motparten måste uppfylla de mänskliga rättigheterna på hemmaplan och att de ska bekämpa olaglig migration till EU etcetera. Klausuler om olaglig migration och återsändande av flyktingar följer vi upp. Men hur går det egentligen med MR-klausulerna? Utrikesministern talar om vikten av folkrätten och internationella spelregler. Men tyvärr är det så att folkrätten används när det passar och ändras eller tänjs på när det inte passar. Det aktuella fiskeriavtalet med är ett tydligt exempel på hur folkrätten åsidosätts då även det ockuperade fisk ingår i överenskommelsen. Kommissionens förslag att förlänga avtalet är inget annat än en skymf mot västsaharierna. EU:s och i det här fallet i huvudsak ett EU-lands egenintresse anses vara viktigare än att sätta press på att utlysa den utlovade folkomröstningen. Det jäser också bland ungdomarna i . Kanske är det så att omvärlden kommer att reagera den dag de tar till vapen igen. De fredliga demonstrationerna i Gdeim Izik slogs brutalt ned och har redan glömts av omvärlden. En handelsvara mellan och är vapen. Från EU till ha den fördubblats . I utskottet hade vi en föredragning av om det krigsmateriel som sålts till regionen från . När man går bara är det inte så många miljoner det handlar om. Men när man ser det i ett längre perspektiv har vi exporterat krigsmateriel till till ett sammanlagt värde av 355 miljoner. Bland annat har vi sålt luftvärnsrobot 70, radarövervakningssystem, sprängmedel, lasersikten och ammunition. Också till har vi exporterat under den tiden. Den svenska vapenexporten har fyrdubblats , och är världens näst största vapenleverantör per capita. Regeringen har till och med inrättat en myndighet för att främja svensk vapenexport. Svensk vapenexport eller vapentillverkning är inte längre till för att skydda mot ett eventuellt angrepp. Svensk vapentillverkning är till för att rädda de många jobb den ger till industrin oberoende av det omoraliska i att tillverka föremål som är till för att döda människor. Ju fler vapen, desto fler krig och desto fler som dör. Det finns bättre produkter att tillverka i än vapen som med fördel kan ersätta vapenindustrin. Vad sägs om att bygga höghastighetståg? Världens militärutgifter har ökat enligt , som uppskattade att världens militära utgifter uppgick till . Det motsvarar per person i världen. Det är mer än vad många människor i världen har att leva på . Bara , som står för av världens arsenal, avsatte på kärnvapen. Ett riktmärke är att kostnaden ska motsvara av bnp. Men väldigt få länder når upp till de utlovade till bistånd. Det kan man jämföra med. Det är bra att regeringen välkomnar handlingsplanen för nedrustning och icke-spridning som antogs . Det är också bra att vi ska anta konventionen om klustervapen. Men varför har det tagit så ? När det gäller den konventionen vet jag att det finns olika tolkningsmöjligheter som vi kan återkomma till när propositionen kommer. Pengar till militära vapen prioriteras i de flesta länder. Värre är det, som jag nämnde, att leva upp till utlovade biståndsnivåer eller att komma överens om pengar till klimatanpassning för att möta tvågradersmålet. Enligt skulle det 20102050 i genomsnitt kosta . Det är en besynnerlig prioritering med tanke på de konsekvenser som klimatförändringarna får också för säkerhetspolitiken. Det återkommer jag till i nästa inlägg. 5 (SD): Jag vill tacka utrikesministern för den utrikespolitiska deklarationen och och för redovisningen av deras respektive partiers utrikespolitik. är ett Sverigevänligt parti. Vi ställer oss bakom tanken att folk, liksom alla världens folk, har rätt till frihet och självbestämmande. Det är mot den bakgrunden vi ser förhållande till andra länder. Många av de problem som vi kan se i världens utvecklingsländer har sin grund i kolonialmaktens gränsdragningar, där man helt har ignorerat olika folks rätt till självstyre. Den etniska splittringen i , där den gamla Durandlinjen har kluvit pashtunernas område i två delar, har bidragit till det landets problem och gett spänningar som också påverkar grannlandet . På samma sätt har decennier av inbördeskrig i sin grund i gamla koloniala gränsdragningar som inte har haft någon verklig koppling till gränserna mellan olika folkslag eller folkgrupper, i fallet mellan det arabiska och muslimska norra och det afrikanska och kristna Sydsudan. Vi välkomnar den fredsprocess som nu verkar vara på väg mot. Vi har grundinställningen att varje folk har rätt till sitt eget land. Vi vill hävda att konflikthärdar liknande de tidigare nämnda utgör ytterligare bevis för att det mångkulturella samhällsprojektet inte fungerar utan leder till motsättningar. menar också att vi fortsättningsvis bör ge bistånd till världens lidande med det långsiktiga målet att dessa med tiden ska kunna skapa ett värdigt liv åt sig själva i sina egna länder. Vi anser att det svenska biståndet i högre grad än vad som är fallet bör inriktas på katastrofbistånd för att lindra uppkomna hungerkatastrofer och nöd. Vi anser att resurser till detta bör tas från det utvecklingsbistånd som har missbrukat svenska skattebetalares pengar. Ett kostsamt utvecklingsbistånd med mycket tveksam effekt bör i stället användas till mer konkreta och omedelbara behov. I denna vilja till bistånd ligger dock inte ett ansvar för och svenska skattebetalare att ta på sig orimliga bördor.