prot · GY0981 · 2011-04-01 00:00:00 — medlemskår har mycket större risk att drabbas av belastningsskador än folk i andra branscher. Mest drabbade är kvinnorna. De har jobb som är starkt styrda och ensidiga arbetsuppgifter. De har också minst möjligheter till kompetensutveckling. Stress på grund av låg bemanning är den största orsaken till att man riskerar att få belastningsskador. Det visar undersökningen Trender i industriarbetarnas villkor 2010. Produktiviteten ökar och effektiviteten höjs, men personalstyrkan minskar och färre ska göra mer. Risken för belastningsskador är för kvinnor och för män som finns inom avtalsområde. Ministern säger att jämförelsevis har vi en bra arbetsmiljö i . Det kan stämma, men det beror på hur man beskriver verkligheten. Facit är att dödsolyckorna och antalet anmälningar av arbetsolyckor och arbetssjukdomar ökar. Det är den förändring vi har. Det beror ofta på att bemanningen är bristfällig och att stressen ökar. Vi är uppe i fem dödsfall . Min källa är . Det är mer kortsiktiga arbeten, minskat inflytande och högre risk för belastningsskador. Det är en negativ utveckling som också beskrivs i undersökningen. Det är hårdare styrning i arbetet. Värst drabbad är man inom vitvaruindustrin och bilindustrin. av kvinnorna riskerar att få belastningsskador, ministern. Räknar man om det till antal personer är det 80 000 industriarbetare som ligger i riskzonen. Vad gör då ministern? Hon säger att det finns ett positivt arbete hos det är bra och viktigt och hänvisar till att man ska jobba mot våld och hot. ser vi den stora mängd kvinnor som far illa i arbetslivet och som har sämre villkor än männen. Det genomgående mönstret är att kvinnor ofta har sämre arbetsvillkor än män, oavsett vilka villkor som jämförs. Vi hörde i interpellationssvaret att skyddsombudens roll ska stärkas. Men ministern vet genom att det har blivit svårare att rekrytera skyddsombud. Det är också svårare att få loss dem till utbildningarna. De regionala skyddsombuden vittnar om att attityden har blivit hårdare på arbetsplatserna. Det är svårare att få företagen att åtgärda uppkomna anmärkningar. Ministern säger att handlingsplanen är framtagen i samråd med de fackliga organisationerna. Det bestrider jag. Det bestrider även de fackliga organisationerna. Det var ren information de fick, men de fick inget gehör för sina synpunkter. Detta återkommer jag till i nästa inlägg. 62 (S): Jag har en följdfråga till ministern med anledning av hennes svar på interpellation om arbetsmiljön. För att man ska veta vad man ska göra när det gäller arbetsmiljöfrågor måste man naturligtvis ha bra kunskap. bedrev tidigare en framgångsrik forskning. Jag vill hävda att var näst intill världsledande på arbetsmiljöforskning. Ett av de första beslut som den borgerliga regeringen fattade efter valet var att man skulle avveckla . När ministern nu ser hur arbetsmiljöarbetet utvecklas, är ministern då beredd att tillskjuta ytterligare medel för att få en samlad forskningsinsats när det gäller arbetslivsfrågor, arbetsmiljöfrågor och annat som är kopplat till arbetslivets utveckling och innehåll? 63 Arbetsmarknadsminister (M): Som svar på frågor kan jag säga att regeringen har gett Inspektionen för socialförsäkringar i uppdrag att titta närmare på varför kvinnors arbetsskador godkänns som arbetsskador i lägre utsträckning än mäns. Fas har också fått extra pengar för forskning om kvinnors arbetsmiljö ur ett genusperspektiv. Kvinnors och mäns olika arbetssituation ligger mig varmt om hjärtat. Jag håller inte med . Jag tycker att svartmålar och inte ser till den statistik som vi har när det gäller trenden på arbetsmarknaden för olycksfall, arbetsskador och sjukdomsfall. Det går inte åt fel håll. Den senaste rapporten visar visserligen tyvärr en liten ökning av dödsolyckor. Det är alldeles förskräckligt. tittar nu närmare på det. Deras första kommentar till detta är att det beror på att vi hade en väldigt sträng vinter . Det föranledde många fler olyckor på väg till och från arbetet på grund av halka. Det var också många fler personer på arbetsmarknaden. Vi får se vad utredningen leder till. Ingen person ska behöva bli skadad eller förolyckas på grund av sitt arbete. Man kan alltid göra mer, även om inte alla olyckor går att förebygga. Man måste också titta på vem som är ansvarig för arbetsmiljön på den enskilda fabriken. Det är arbetsgivaren som har det yttersta arbetsmiljöansvaret. Jag ser detta också som ett misslyckande av de fackliga organisationerna. Vad har man gjort för att se till att kvinnors arbetsmiljö inte leder till belastning och utslitning och andra skador? har ju ett fackligt förflutet. Det kanske finns skäl att idka lite självrannsakan. Våra regler, lagar och förordningar fungerar ju inte om de inte tillämpas i praktiken. Det finns 340 000 arbetsställen i . Jag tror inte att det finns resurser ens i Socialdemokraternas budget för att ständigt inspektera alla dessa arbetsplatser. Det bygger på att de som finns på arbetsplatsen i samverkan ser till att man minimerar antalet olycksfall och att man är tuff i de frågorna. Med rätt inställning måste det vara möjligt att rekrytera skyddsombud och fackliga företrädare genom att göra det attraktivt. Jag tror att det finns mycket mer att göra på det området. I grunden vill ju alla ha en trygg och säker arbetsmiljö. Parterna kanske måste förändras. De organisationer som får fler medlemmar har gjort ett kraftfullt förändringsarbete och blivit mer attraktiva. Jag tror att det behövs mer av den varan, liksom att vi, både från majoriteten och från oppositionen, behöver tala positivt om att det är viktigt att man är engagerad och att det är viktigt med starka parter på arbetsmarknaden. Det är nog flera åtgärder som behövs, men jag delar inte åsikten att det går käpprätt åt fel håll på den svenska arbetsmarknaden. Det tycker jag är att svartmåla. Så ser det inte ut. 64 (S): Det är facken som ska ta ett större ansvar, säger ministern. Jag väntade mig något i den stilen. Vi ska göra det mer attraktivt att bli skyddsombud. Kan ministern vara mer konkret? Hur tänker ministern att vi ska göra det mer attraktivt att bli skyddsombud för den som jobbar inom trävarubranschen och sågindustrin? Ska vi stärka förtroendemannalagen eller arbetsmiljölagen? Som jag sade: Snus är snus om än i gyllne dosor. Det går att prata, men vi kanske för en gångs skull skulle försöka bli konkreta. Bestrider ministern att arbetsolyckorna och dödsfallen ökar? Nej, kanske inte, men hon menar att det nog inte är någon fara. Signalerna utåt är viktiga. Vi måste se till att stärka arbetsmiljöarbetet. får 870 000 människor i vårt land besvär av sitt arbete. Ett antal av dem förolyckas. Inom GS-facket sker varje arbetsdag två arbetsolyckor som medför men och mer än 30 dagars sjukskrivning. 80 000 personer finns i riskgruppen för belastningsskador de flesta är kvinnor. Ministern står här och säger att vi inte ska svartmåla. Nej, det ska vi inte göra, men vi ska säga som det är. Utifrån den verklighetsbeskrivning som vi ska vara överens om ska vi föreslå åtgärder för att minska arbetsolyckorna och förbättra arbetsmiljön. Ministern säger att arbetsgivarna har ansvaret. Vad kräver ministern av arbetsgivarna? Däremot säger ministern att facket borde engagera sig mer. Vart ska det leda? I handlingsplanen skrivs det om samarbete. Det har varit ren information, ingenting annat. Jag ska räkna upp något av det som man har sagt att man ville ha med. Man ville diskutera företagshälsovård, forskning, utveckling, tillsyn av lagars efterlevnad, utbildning inom arbetsmiljön, statistik, anpassning, rehabilitering, arbetsorganisation, kompetensutveckling och nolltolerans mot dödsolyckor på arbetsplatsen. får vi höra att detta är regeringens plan, ingen annans. Man har inte tagit hänsyn till de synpunkterna. Det är nästan provocerande att ministern lite nonchalant säger att vi har ganska bra arbetsmiljö i och att det inte är lika mörkt som det beskriver. Bestrid då att 870 000 får besvär i arbetet. Bestrid att 80 000 finns i riskzonen för belastningsskador. Är det så eller inte? Det är naturligtvis så. Det visar statistiken och undersökningarna. Ta arbetsmiljöfrågorna på allvar, ministern! är det någon som gör illa sig på jobbet. Det måste vi göra något åt. I mitt sista inlägg kommer jag att lägga fram våra förslag. 65 Arbetsmarknadsminister (M): En av regeringens allra viktigaste uppgifter är att se till alla som har möjlighet ska få arbeta och ha ett arbetsliv utan att bli utslagna eller skadade. Man kan se hur många som var långtidssjukskrivna när vi tog över makten . har antalet sjukskrivna halverats och människor är sjukskrivna hälften så . Det som målar upp, att det har blivit mycket sämre, stämmer inte. Varje person som skadas i arbetslivet är en person för mycket. Man kan göra mer genom att samarbeta och samverka. Om man begår ett arbetsmiljöbrott eller en förseelse ska det följa en sanktion på det. Därför har regeringen tillsatt en utredning som blir klar . Där tittar man på sanktioner när det sker felaktigheter i arbetsmiljön. Det ska kosta att göra fel. Det ska vara svårt att göra fel, och det ska vara lätt att göra rätt. Man måste göra mer för att det ska vara attraktivt att engagera sig. Jag tycker inte att det är arbetsmarknadsministerns sak att säga vad parterna på de enskilda arbetsplatserna ska göra för att göra det attraktivt att bli medlem i vare sig arbetsgivarorganisationer eller fackliga organisationer. Det som jag kan säga är att jag tycker att det är viktigt att parterna engagerar sig och gör ett bra arbete. Jag tycker också att det är positivt att lyfta fram det arbete som gör och att man också informerar och jobbar mer förebyggande genom att lyfta fram det som är positivt med en bra arbetsmiljö. Det leder till högre kvalitet, bättre produktivitet och nöjdare medarbetare så att man kan rekrytera medarbetare som vill jobba i ens företag. Jag följer denna utveckling oerhört noga, och jag är väldigt mån om att göra det som jag kan göra för att förbättra situationen på arbetsmarknaden. När det gäller den nationella handlingsplanen har det varit ett flertal informationsmöten och diskussionsmöten på med departementets tjänstemän och med den tidigare ministern. Det är förstås ett givande och tagande. Bara för att en viss part inte har fått igenom alla de krav som man har ställt innebär det inte att det har varit samråd och diskussioner. Det är regeringens uppfattning att det ska vara balans i ett förslag. Man kan inte ensidigt titta på en parts intressen, utan man måste också väga dem mot andra parters intressen för att se vad som kan vara rimligt och vettigt. Men att det har varit ett flertal möten kan jag vidimera. Det finns nämligen dokumenterat. Däremot har alla säkert inte fått igenom alla sina krav och önskemål. 66 (S): Jag kan bara konstatera att orden flyter lätt ur munnen på ministern. Vi ska vara positiva och alla ska samverka. Men var finns det konkreta? Jag frågar igen: På vilket sätt vill statsrådet göra det mer attraktivt att ta ett uppdrag som skyddsombud? Var vänlig och beskriv det. Arbetsmarknadsministern nämnde nämligen det. Vi socialdemokrater vill bli riktigt konkreta. Vi vill att de regionala skyddsombuden ska få större möjligheter och att de ska få besöka företag som inte har kollektivavtal. Vi vill göra en förstärkning i fråga om medlen till utbildning av regionala skyddsombud. Vi vill ge större möjligheter så att man kan göra mer analyser och bättre kontroller. växer en svart ekonomi vid sidan av. Man har inte en aning om var den finns. Vi vill även att forskningen och utvecklingen ökar i volym och kan sammanföras och koncentreras. Det ska vara mer statliga medel till utbildning av skyddsombud. Det är konkret. Men det ska inte gälla bara skyddsombud utan även chefer. Det är väldigt konkret. säger att hon vill göra skyddsombudsarbetet mer attraktivt. Svara på frågan: På vilket sätt ska det ske? Det ska vara nolltolerans när det gäller dödsolyckor, och kvinnor och män ska i ökad omfattning få utbildning och utveckling i arbetet. Detta är konkreta och ibland mycket små steg, kan man tycka. Men det är ändå steg framåt. Jag har ytterligare en fråga: Vilka krav var det som de fackliga organisationerna fick igenom när det gällde handlingsplanen, och vilka krav var det som de inte fick igenom? Det var ett givande och tagande. Kan ministern särskilja detta och beskriva det? Men svara först på frågan: På vilket sätt ska skyddsombudsarbetet bli mer attraktivt? 67 (S): Det är glädjande att höra att ministern tycker att det är viktigt med skyddsombud och deras ställning på arbetsplatsen. Precis som sade har regeringen inte visat på så mycket när det gäller arbetsmiljöutbildning, medel till detta och insatser just för att stärka skyddsombudens roll. Med hänvisning till den proposition som har lagts fram när det gäller arbetstidslagen och olika förändringar kommer skyddsombuden att få en starkare ställning. Jag har en följdfråga till ministern i denna del: Kan ministern vara lite mer konkret just när det gäller medel för och satsningar på att utbilda de skyddsombud som vi har ute på arbetsplatserna? Det handlar naturligtvis även om att kunna utbilda arbetsgivare i arbetsmiljöarbete. Ska man nå framgång är det viktigt att både arbetsgivare och skyddsombud deltar i utbildning. Min konkreta fråga är: Har ministern för avsikt att tillföra mer pengar framgent till arbetsmiljöutbildningar för det viktiga uppdraget som skyddsombud, som man poängterar både i propositionen när det gäller arbetstidslagen och inte minst i detta interpellationssvar till ? 68 Arbetsmarknadsminister (M): Jag tackar för denna debatt om oerhört viktiga frågor, nämligen att alla ska ha rätt till en bra arbetsmiljö så att man inte blir skadad eller sjuk. Jag tror att alla partier har denna inriktning och anser att man måste göra ännu mer. Det är också viktigt att arbetsmiljön leder till ett långsiktigt arbetsliv och att man jobbar aktivt ute på arbetsplatserna för att bryta det utanförskap som en skada eller en långtidssjukskrivning kan leda fram till. är detta inte någon budgetdebatt, och därför kommer jag inte att tala om några budgetmedel. Det sker i ett annat sammanhang. Men det är viktigt av många skäl att man tar dessa frågor på allvar. Och jag ser positivt på allt det som görs ute på arbetsplatserna, inte minst i det partsarbete som sker, inte minst inom Prevent, där man avsätter pengar för arbetsmiljöutbildningar och annat i lönerörelser. Också arbetsgivaren skjuter till medel. Där tror jag att man kan göra ännu mer. Jag gick själv igenom en interaktiv arbetsmiljökurs inom Prevent på nätet. Man kan alltså hitta nya modeller. När man diskuterar löner och anställningsvillkor i avtalsrörelser tror jag att det är viktigt att säga att det finns en skarp lagstiftning där det sägs att man inte får diskriminera någon som har varit facklig företrädare eller som har varit skyddsombud. Men man kanske ska lyfta fram att det ska vara meriterande och någonting positivt. Men detta är ingenting som kan lagstiftas fram. Men lokalt tycker jag att det är ett mervärde. Man ska uppmärksamma att det är positivt att medarbetare engagerar sig. Det gynnar ytterst arbetsgivaren i allra högsta grad. Jag tror att parterna har tillräckligt mycket uppfinningsrikedom för att se till att det blir attraktivt att engagera sig, framför allt att de kommer ut i skolorna på samhällskunskapstimmar och berättar om vikten av att engagera sig i allt från elevråd till fackliga organisationer och att bli medlem och att det kan vara klokt för dem som väljer att starta företag att engagera sig i en arbetsgivarorganisation. Det tror jag är jättebra. Det finns mycket man kan göra på lite olika håll och kanter. Det som jag kan göra är att tala gott om den svenska modellen, parternas autonomi och att det leder till ett gott arbetsliv. Jag ser fram mot en fortsatt diskussion i dessa frågor. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2010/11:284 om unga människors möjlighet till egen försörjning 69 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat mig vad jag avser att göra för att unga människor ska få möjlighet till bra arbetsvillkor som ger möjlighet till egen försörjning. Det är ett viktigt ämne som tar upp, och jag har också diskuterat det här i med andra interpellanter, bland andra och . Mitt svar kommer mycket att likna det jag sagt tidigare. Min utgångspunkt är att grunden för trygga levnadsförhållanden är att man har ett arbete. Det är därför glädjande att sysselsättningen nu ökar, såväl bland unga som på arbetsmarknaden i sin helhet. var 461 000 unga sysselsatta, vilket är en ökning med 32 000 personer jämfört med samma månad . Regeringen genomförde under föregående mandatperiod vissa förändringar i arbetsrätten för att öka flexibiliteten på arbetsmarknaden som en god trygghet för den anställde upprätthålls. Regeringen ser inte skäl till några större förändringar av arbetsrätten. Vissa grupper, bland annat unga, kan dock till följd av utformningen av vissa delar av det arbetsrättsliga regelverket möta svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Det finns därför skäl att genomföra mindre justeringar av gällande regler för att minska dessa problem. Tillsvidareanställning ska dock även fortsättningsvis vara huvudregeln på arbetsmarknaden. Som tidsbegränsat anställd är man inte utan skydd. Det finns i den arbetsrättsliga lagstiftningen olika regler som syftar till att skydda arbetstagarna, bland annat om automatisk övergång till tillsvidareanställning och företrädesrätt till återanställning. Reglerna är sanktionerade genom möjligheter för arbetstagaren att få skadestånd och en domstolsförklaring om att en lagstridig visstidsanställning ska gälla tills vidare. Löner är en fråga som hanteras av arbetsmarknadens parter, och det är naturligtvis viktigt att de också tar sitt ansvar. Även på detta område finns det dock skyddsregler. Det är enligt lagen (2002:293) om förbud mot diskriminering av deltidsarbetande arbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsad anställning förbjudet att diskriminera deltidsarbetande arbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsad anställning i förhållande till heltids- respektive tillsvidareanställda när det gäller löne- och andra anställningsvillkor. Lagen omfattar både direkt och indirekt diskriminering. Det finns således redan en mängd skyddsregler som gäller även för unga i arbetslivet. När det gäller möjligheten till egen försörjning är arbetslösheten bland unga en utmaning som regeringen tar på stort allvar. Som jag har redogjort för senast i ett interpellationssvar till har regeringen en bred jobbstrategi för att bekämpa ungdomsarbetslösheten med aktiva arbetsmarknadspolitiska insatser och satsningar på utbildning. Slutligen är det förstås också viktigt att de unga själva känner till sina grundläggande rättigheter. Som jag tidigare nämnt i en debatt om arbetsmiljö här i kammaren kommer ämnet samhällskunskap i den reformerade gymnasieskolan som införs att omfatta även grundläggande frågor om arbetslivets villkor, såsom arbetsmiljö och arbetsrätt. 70 (S): Tack för svaret, ministern! Det är bra att även ministern tycker att detta är en viktig fråga. Att det har varit fler interpellationer om unga människors arbetsvillkor och situation i arbetslivet tyder också på att det är en väldigt viktig fråga. Ungdomsarbetslösheten är också fortfarande hög. För mig är det viktigt att vi inte glömmer bort att det finns många unga människor med barn som också har ett försörjningsansvar. Det handlar inte alltid om tonåringar som är arbetslösa eller tvingas finna sig i att ta vad som erbjuds, utnyttjas och måste stå till arbetsgivarens förfogande när han kallar; det handlar också om många som har barn och därmed också ett annat ansvar att kunna försörja sig och sin familj. Många unga föräldrar är också ensamstående. I debatterna låter det ofta som att ungdomar får vara glada över och ta vad de får, för då kommer de in på arbetsmarknaden. Man börjar ofta med en visstidsanställning, ibland , ibland eller några månader. Det kan vara okej om man är ung och bara behöver lite fickpengar, men så är det inte för alla. pratar vi om unga tills de är upp till , ibland ända upp till . När ska man då kunna känna att man vågar bilda familj och flytta hemifrån? säger i sitt svar att löner ska hanteras av parterna, och det håller jag med om. Men så säger inte andra företrädare för ministerns regering. gav finansminister uttryck för synen att ingångslönerna i kommuner och landsting är för höga. tycker att unga ska tjäna två tredjedelar av en riktig lön. tycker att det ska vara hälften av en riktig lön fram till . Vilka signaler sänder det? Lägger man sig inte i lönerna då, arbetsmarknadsministern? I min hemkommun är ingångslönerna på heltid. Och som ung är det inte så vanligt att man får heltid, utan man får arbeta de timmar man får. Det är dessa löner som regeringen tycker är för höga. Att försörja sig på det när man har familj är väldigt svårt. För dem som kan det förstår man att det får väldigt stora konsekvenser. Att barnfattigdomen ökar kan man också förstå. Alla barn kan inte få följa med på skolresa eller åka skridskor eftersom mamma och pappa inte har tillräckligt med pengar. Tycker regeringen att det är rätt signal att sända ut till unga människor att deras arbetsinsats ska reas ut? Staten har ju redan subventionerat anställningarna för de unga. Vi står inför en stor arbetskraftsbrist inom kommun- och landstingssektorn . Hur ska regeringen hantera den? Vilka unga människor lockas dit med de signalerna? Enligt har de allra yngsta föräldrarna sämre hälsa. Vi vet att vart sjätte förskolebarn lever under fattigdomsstrecket, och vi vet att unga föräldrar inte har kommit upp i så hög lön och lever i en ekonomiskt svår situation. Jag undrar vad arbetsmarknadsministern kommer att göra för att förbättra arbetsvillkoren för unga så att de får möjlighet till egen försörjning, möjlighet att flytta hemifrån och möjlighet att köpa bostad och bil och kanske bilda familj. 71 Arbetsmarknadsminister (M): Tack så mycket, ! Jag tycker att jag hör arbetslinjens lov sjungas. Det känns otroligt stimulerande och roligt, för det är precis det vi vill uppnå: att alla människor som kan jobba också ska kunna göra det, försörja sig och leva på sin lön. Det är också därför det har varit så viktigt för regeringen att sänka skatten på arbete så att man får mer pengar kvar i plånboken. Framför allt är det viktigt att visa att detta har gynnat dem med de lägsta inkomsterna eftersom profilen har varit sådan att en familj av den typ som beskriver, en ung familj med låg inkomst, har fått mest utdelning procentuellt sett av regeringens skattepolitik. Det är också detta att få ett jobb som leder till att man kan köpa den där lägenheten, kanske får möjlighet att köpa den där bilen eller kan åka på den där semesterresan. Jag är också otroligt glad för den här interpellationen eftersom jag kan visa att det är 32 000 fler unga som har fått jobb bara . Sysselsättningen har ökat med 120 000 jämfört med . Ändå är jag förstås inte nöjd. Jag skulle inget hellre vilja än att alla som ville kunde få en tillsvidareanställning på heltid, om det är det man önskar. Det är också det som är viktigt nu när konjunkturen vänder och jobbchanserna ökar: att man kan få jobba med den sysselsättningsgrad man själv vill. Detta är dock ytterst en fråga för parterna och för arbetsgivarna. När nu hjulen börjar rulla ökar också jobbchanserna. Till exempel läste jag att spår en ännu ljusare framtid. För mig som arbetsmarknadsminister är det viktigt att alla, både unga och äldre, har möjlighet att få jobb. Det som då oroar mig väldigt mycket är bland annat den svårighet som personer med funktionsnedsättning har. Det görs för lite från alla håll och kanter för att någon ska vilja anställa en person som inte är hundraprocentigt arbetsför. Vi ser nu att många kommer tillbaka från långa sjukskrivningsperioder, kanske har varit borta fem och har en lägre arbetsförmåga.