prot · GY0948 · 2011-01-26 00:00:00 — 65 länder deltog i undersökningen som studerade 15-åringars läsförståelse och kunskaper i matematik och naturvetenskap. Det är allvarlig läsning. fortsätter att tappa i matematik och naturvetenskap, och någonsin är svenska elevers läskunskaper medelmåttiga. har detta varit ett område där vi varit bäst i klassen. Resultatet är nedslående tydligt: färre riktigt bra läsare och fler riktigt svaga läsare i skolor. På samma sätt tappar vi nu vår tidigare tätposition vad gäller likvärdighet i skolan. var topp 5 bland länder med minst skillnader i resultat mellan olika skolor. spelar elevens socioekonomiska bakgrund en allt större roll. tillhör genomsnittet inom . Föräldrarnas bakgrund påverkar med andra ord i allt större utsträckning elevernas resultat i skolan. Detta är djupt allvarligt och ett misslyckande för en skolpolitik vars mål är att ta vara på varje elevs potential och jämna ut barns och ungdomars livschanser. Svensk skola är med andra ord illa ute. Mot denna bakgrund har vi socialdemokrater begärt denna aktuella debatt. Vi menar att riksdag måste diskutera vad som behöver göras och för att återskapa en skola i världsklass. Mitt budskap i dagens debatt är att vi kan och måste vända den nedåtgående kunskapsspiralen. måste åter bli en kunskapsnation i världsklass där vi mäter oss med de allra bästa länderna i världen. Att avstå från att investera i kunskap och kreativitet kommer att bli mycket kostsamt för med minskade jobb och krossade ungdomsdrömmar. 69 Utbildningsminister (FP): kommer att bli det mest omfattande reformåret i svensk utbildningspolitisk historia. Jag tror att man behöver gå tillbaka till i princip folkskolebeslut för att hitta en mer genomgripande reformagenda än den som gäller . Bakgrunden till det är precis det som angav: Resultaten i svensk skola har sjunkit på ett sätt som vi inte kan acceptera och som vi inte vill leva med. Denna utveckling har pågått åtminstone . Att jag kan säga just 1992 beror på att vi då fick de första mätningar som är jämförbara med dem vi nu har. Möjligen har den pågått ännu längre, men vi har mätningar . Då handlade det om nationella utvärdering. Sedan har vi haft stora internationella mätningar i form av Timss och som kom både och . Dessa har kommit upprepade gånger med olika intervaller under de två årtiondena, och de visar entydigt i princip varje gång det kommer en ny undersökning att vi ligger sämre till än i föregående mätningar. var vi ett antal som försökte hävda detta i svensk skoldebatt. Vi utmålades som att vi svartmålade. Hade det funnits en bred enighet tidigare hade de reformer som vi nu genomför kunnat göras för . finns denna insekt, uppfattar jag, brett både här i och i den svenska pedagogiska debatten. Därmed finns det en insikt om att det behövs ganska stora reformer. Sedan kan man diskutera och vara oenig om enskildheter i reformerna, men jag uppfattar att det finns en insikt om behovet av stora reformer, och det välkomnar jag naturligtvis. Jag räknar upp något av det som är på gång under innevarande år och börjar med det som gäller de små barnen, förskolan. Förskolan är en skolform i den svenska lagstiftningen. Det betyder att den blir en del av skolväsendet där vi erkänner förskolans roll som skolförberedande. Vi går från en äldre syn på förskolan, som fanns , att den bara var till för barnomsorg därför att mammorna skulle jobba på arbetsmarknaden. Förskolan har ett egenvärde. För det andra får förskolan en läroplan som blir mycket mer kunskapsorienterad än den första läroplan som antogs . För det tredje inför vi en ny förskollärarutbildning med tydligare egen identitet. Vi inför en förskollärarlegitimation. får en ny läroplan som ersätter läroplan och har tydligare ämnesinnehåll, tydligare kunskapskrav och tydligare betygskriterier. Vi inför nationella prov i årskurserna 3, 6 och 9. Något av det har försökts , men etableras det med i första hand nationella prov i de viktigaste teoretiska kärnämnena. Inom gymnasieskolan pågår en gymnasiereform där har varit kluven i hur klok den är, men den genomförs . Det innebär en tydligare fokusering på höga teoretiska krav på de studieförberedande programmen. Det är inte längre möjligt att i samma utsträckning välja bort det som är jobbigt och bara välja det som är kul om man är elev på ett studieförberedande program. Å andra sidan är det en ökad tyngd på yrkeskunskaper på yrkesprogrammen. Den nedvärdering av yrkeskunskaper som har varit ett för svensk gymnasiepolitik bryts , och vi återuppvärderar yrkeskunskaper och yrkesutbildningar. Vi inför lärlingsutbildning, något som historiskt funnits i i vissa branscher men aldrig i skolväsendet. Det införs i gymnasieskolan som en valbar möjlighet. Det är bra för näringslivet, arbetsmarknaden och för de ungdomar som är lite teoretiskt skoltrötta. Vi inför en ny lärarutbildning. Det har inte undgått någon att det är mycket höga krav inte bara på de nya lärarkandidaterna utan också på lärosätena att anordna lärarutbildning. En lång rad högskolor och universitet har i själva verket blivit av med examinationsrätten när har granskat kvaliteten. En ny skollagstiftning som ersätter skollag införs. Det var en utredning som tillsattes 1999 och som den förra regeringen aldrig lyckades komma i mål med. antog en ny skollag , och den börjar gälla med en lång rad nya bestämmelser som stöder kunskapsinriktningen i den nya skolpolitiken. Lärarlegitimation för läraryrket och behörighetsregler som är strängare införs. Man ska ha utbildning i de ämnen man undervisar i, och man ska ha en lärarexamen eller något som är likvärdigt med det. Den lärarfortbildning som i praktiken upphörde i med kommunaliseringen har återinförts i och med det statliga Lärarlyftet där lärare får chansen att utbilda sig under sin yrkeskarriär. Disciplinära befogenheter: Vi har på många håll stora ordningsproblem. Jag såg vinjetten till nya Klass 9A . Det man som tv-tittare fäste fokus vid var att vi har stora ordningsproblem i svensk skola. Undersökningar visar det också. Man kan beskriva det, om man inte vill använda orden ordning och reda, som bristfälliga arbetsmiljöer eller någonting annat, men det är vad det handlar om. Värdegrunden, ett annat populärt ord, handlar i grunden om samma sak att barn och ungdomar som går i skolan ska lära sig att visa respekt för varandra och ta ett gemensamt ansvar för lugn och ro i skolan. Det är en lång rad förändringar, och det är ytterligare ett antal förändringar som tiden inte medger att jag räknar upp som är på gång. Bakgrunden är precis det som redogjorde för. Jag är glad för att Socialdemokraterna har tagit initiativ till en diskussion utifrån de sjunkande kunskapsresultaten. Jag har varit van vid i åtminstone att företrädare för Socialdemokraterna förnekat de här problemen. Det här tycker jag är ett stort steg framåt. Det gäller att vi också ska diskutera vad vi ska göra åt problemen. En första början mot denna bakgrund är att blir det tyngsta reformåret i svensk skolhistoria . Jag välkomnar från regeringens sida ett konstruktivt samarbete med i det arbete som ligger framför oss och som är så viktigt för vårt land. I detta anförande instämde (M), i (C) och (KD). 70 (S): Jag kommer i debatten att försöka fokusera på vad vi socialdemokrater vill göra nu för att vända trenden. Skolministern och regeringspartierna kommer säkerligen som vanligt att tävla med varandra om att skylla alla problem på tidigare socialdemokratiska regeringar och hävda att de själva nu genomför reformer som kommer att lyfta kunskapsresultaten. Jag vill vara tydlig direkt: Jag tror inte att man kan diskutera den här frågan och fly ansvar. Skolministern är inne på sitt femte år vid makten. Det håller inte att påstå att det kan ta innan man kan se resultat av nya skollagsparagrafer, nya läroplaner och kursplaner. Mycket av det här är vi överens om i riksdag, precis som skolministern var inne på, men det krävs åtgärder här och för att vända utvecklingen. Vi som ledamöter i riksdag har ett gemensamt ansvar för de barn och ungdomar som går i skolan . Man kan inte offra 1015 årskullar i hoppfull förväntan om bättre tider. Man måste ta ansvar här och . Jag vill därför föreslå fyra konkreta områden och insatser som var och en skulle bidra till att lyfta resultaten och förbättra skolan på kort och på lång sikt. 1.Det enskilt viktigaste för elevernas resultat är att de möter en riktigt bra lärare. Vi tror inte att det räcker med att bara se till betygen när man antar studenter till lärarutbildningen. En lämplighetsprövning borde införas vid antagningen till . Vi tror också att det prövoår studenten ska genomgå efter examen för att få sin legitimation behöver utvecklas och kvalitetssäkras. Det får inte bli något slags förlängd provanställning. Vi vill utveckla nya möjligheter till karriärväxling för lärare som har tröttnat på att undervisa och som inte längre fungerar i skolan och premiera lärare och skolledare som tar sig an stora utmaningar och åstadkommer resultat. 2.Vi föreslår öronmärkta statsbidrag till mindre klasser, vilket betyder mest för de elevgrupper som vi vet halkar efter mest kunskapsmässigt i fråga om resultaten i skolan, och att varje kommun ska vara skyldig enligt skollagen att fördela resurser till skolorna utifrån de behov som finns, något som de flesta kommuner ignorerar eller tar väldigt lite hänsyn till. Detta har regeringen sagt nej till, trots att skolsegregationen och kunskapsluckorna fortsätter att öka. 3.Vi måste kunna garantera vartenda barn tillräcklig undervisning för att nå målen. Vi är därför positiva till reformer om en tioårig grundskola. Vi vill se på den frågan för att binda ihop skolsystemet. vill vi utveckla de politiska redskapen för att se till att elever som har behov av stöd och hjälp verkligen får det snabbt. 4.Det ska vara mer ordning och reda också i skoldebatten. Skolan är för viktig för att vara ett slagfält för löst tyckande. Det är dags att ta skolforskningen på mycket större allvar än . Vi tror att något som liknar SBU, , men har ett renodlat utbildningsvetenskapligt uppdrag skulle vara något för att titta på. Uppgiften skulle kunna vara att se till att ny kunskap och forskning om framgångsrika undervisningsmetoder snabbt kommer skolledare och lärare till del. Rätt utformat skulle detta kunna vara en motor för skolutveckling och lyfta kunskapsresultaten på ganska kort sikt. Fyra exempel på viktiga områden som vi är övertygade om skulle kunna lyfta kunskapsresultaten är lärarna, resurser och styrning, undervisningstid samt skolforskning. Men den svenska skoldebatten måste också ta sin utgångspunkt i vilka kunskaper och färdigheter som kommer att behövas på framtidens arbetsmarknad och för samhällslivet. Vi är kritiska till en stark politisk styrning av vad skolan ska lära ut. Vilket år och hur många timmar som ska vikas till vikingatiden eller floder måste i första hand vara en fråga för forskare och experter inte för partipolitisk debatt. Skolan bör i ökad utsträckning inrikta sig på att ge utbildning som leder till jobb. Skolan ska ge kunskaper och färdigheter som är relevanta på dagens moderna arbetsmarknad. Låt mig ge något exempel. För inte alltför länge sedan var det bara tjänstemän, akademiker och chefer som hade egen telefon i jobbet. är datorer och mobila lösningar självklara arbetsredskap också i de flesta LO-yrken. talar utbildningsministern lite löst om att förbjuda mobiltelefoner i skolan, och saknar en IT-strategi för skolan, trots att våra grannländer har det och trots att börjar halka efter. Kraven ökar också på självständighet och kritiskt tänkande och på att kunna lösa problem. Skapande, initiativförmåga och att kunna tänka utanför boxen är fördelar som kan använda också i den internationella konkurrensen. Men svensk skola går i motsatt riktning: stuprörstänkandet mellan teoretiska och praktiska utbildningar ökar, och estetiska uttryckssätt och kritiskt tänkande har fått en flumstämpel i skoldebatten. Jag menar att det är en omodern utveckling. Detta hotar svensk tillväxt och konkurrenskraft och våra ungdomars möjlighet att hävda sig på en global arbetsmarknad. Om man pratar om att kreativa kunskaper är flum vet man inte vad man pratar om. Det är tvärtom den typen av kompetenser som efterfrågas på dagens och morgondagens arbetsmarknad. Om detta borde vi i riksdag kunna vara överens, för att dra åt samma håll och vidta åtgärder nu för att vända trenden med de sjunkande kunskapsresultaten och den ökande skolsegregationen. (Applåder) I detta anförande instämde , , , , , , , , , och (alla S). 71 (M): Vi är här för att diskutera svenska elevers skolresultat. Den debatten är viktig och relevant, för skolan påverkar ju hela i alla tunga samhällsfrågor. Vi vet att det ofta är elever i socialt utsatta områden som halkar efter i skolan. Det är verkligen inte en fråga bara för den skolan och för de familjerna och de eleverna. Tvärtom är det en angelägenhet för oss alla. Därför måste vi här i riksdag ta svenska elevers försämrade skolresultat på allvar. Ändå blev jag förvånad när Socialdemokraterna ville ha en aktuell debatt i ämnet. Dessa debatter brukar ju oppositionen begära för att bevisa regeringens skuld eller felaktiga beteende. Men alla initierade vet att det är just Socialdemokraterna som är mest ansvariga för elevernas sjunkande resultat. Men vi tackar naturligtvis för möjligheten att än en gång få prata om detta faktum. har det kommit flera undersökningar som pekar på att svenska elevers skolresultat har blivit sämre. presenterades den senaste PISA-undersökningen. Den visar att svenska 15-åringars läsförståelse och kunskaper i matematik har försämrats kraftigt . I naturvetenskap presterar svenska elever under det internationella genomsnittet. Den svenska skolan har också blivit mindre likvärdig. De elever som inte når upp till grundläggande färdigheter inom läsförståelse har blivit allt fler. kom en rapport från SCB som visar att skolresultaten har sjunkit dramatiskt i socialt mest utsatta områden . Ronna i , i och Gamlegården i är några platser där skolresultaten har sjunkit så kraftigt att det nu är bara hälften av ungdomarna som har tillräckligt bra betyg för att börja på gymnasiet. Resultaten av dessa undersökningar är djupt oroväckande. Men det är viktigt att betona att de försämrade skolresultaten inte hänger ihop med alliansregeringen och vår politik. När vi tillträdde 2006 hade vi länge sett vart resultaten i skolan var på väg. konstaterade till exempel att skolsegregationen mätt utifrån socioekonomisk bakgrund hade ökat . skrev före detta generaldirektör ett brev till utbildningsminister . I brevet efterlyste generaldirektören en rad reformer för att få bukt med de försämrade skolresultaten. ville ha mer konkreta och tydliga styrdokument ny lärarutbildning lärarlegitimation ny rektorsutbildning förbättrad skolinspektion men den socialdemokratiska regeringen lyssnade inte på , och av dessa förslag blev det ingenting. Alliansregeringen lyssnade däremot. När vi tillträdde 2006 hade vi en prioriterad fråga på skolans område, nämligen att så snabbt som möjligt genomföra en rad reformer som skulle leda till en skola i världsklass. Men reformer tar tid att genomföra, och först , , genomför vi den största förändringen av den svenska skolan i modern tid. sjösätter vi ett tiotal reformer som alla kommer att få stor inverkan på svenska elevers resultat på både kort och lång sikt. För att fånga upp elever som behöver extra stöd i ett tidigt skede i skolan har vi nu infört, eller kommer att införa, en satsning på läsa-skriva-räkna med syftet att fler ska nå skolans kunskapsmål. Prioriterade elever är de i årskurserna 13 som riskerar att inte nå målen. Vi har infört ett riktat statsbidrag till skolan, och förslag på stöd och hjälp är personalförstärkningar, kompetenshöjande insatser eller införskaffande av läromedel. Nationella prov redan i årskurs 3 har införts för att testa basfärdigheterna i läsning, skrivning och räkning. blir det betyg från årskurs 6. Genom att eleverna får betyg tidigare blir det lättare att fånga upp de elever som är i behov av extra stöd. För att återigen ska komma upp i världsklass inför vi också en ny lärarutbildning, en lärarlegitimation, en ny skolplan, en ny läroplan och nya kursplaner. Det är en fortsatt satsning på Lärarlyftet. Ja, det stämmer ganska väl med vad sade . I detta anförande instämde , och (alla M), i (C) samt och (båda KD). 72 (MP): anser att kvaliteten alltid ska sättas främst i skolan. Fristående skolor har i detta perspektiv bidragit till mycket men också medfört en del utmaningar. har velat hitta lösningar på dessa utmaningar . När regeringspartierna i valrörelsens slutskede började tala om de här frågorna var det glädjande, och det är positivt att regeringen inbjöd till samtal om detta. När vi nu ska fördjupa samtalen om friskolorna och vinsten i fristående skolor är det viktigt att ha utgångspunkten att det inte ska vara långbänk och ta . Vi hoppas att ministern och regeringen i övrigt kan se till att vi har ett förslag här i kammaren , oavsett i vilken form det är, om det är någon utredning eller något annat. En grundförutsättning för all kunskapsinhämtning i skolan handlar om läsförståelse. Att söka information för att sedan bearbeta den och omsätta den till kunskap är grundläggande för hur väl en individ kan klara av sin skolgång. Enligt når inte av vuxna upp till grundskolenivå i läsförståelse. Allt färre föräldrar läser för sina barn när de är små, och uttrycker nu oro för att lästiden minskar för de minsta barnen. Vi kan inte blunda för att detta påverkar studieresultaten i den svenska skolan. En god läsförståelse och, i ett större sammanhang, språkförståelse är nödvändig för att man ska nå målen i skolan, såväl inom samhällsorienterande ämnen som inom naturorienterande ämnen. Det är också grunden för all vidare kommunikation det kan handla om att visa känslor och om förmåga till kreativitet eller kulturella uttrycksformer. Dessutom visar senaste internationella läsförståelseundersökningen från ett försämrat resultat hos svenska elever, särskilt bland redan svaga läsare. Utvecklingen pekar också på att fler elever läser sämre som få elever faktiskt får den hjälp som de behöver. Skolan behöver än mer stimulera till nyfikenhet och intresse att läsa. Det handlar om förmågan att själv söka information och om en lust att lära. Men en av tio skolor saknar tillgång till en boksamling, och en kvarts miljon elever har inte tillgång till skolbibliotek, enligt siffror från . Här står regeringen handfallen och förmår inte agera. När resultaten nu sjunker i skolan skyller på andra. Det är alltid någon annans fel. Men oavsett vems fel det är, om det är Socialdemokraternas eller , går det att ta ett ansvar. Det går att vända trender med en ansvarsfull politik. Det går att stimulera till mer läsning med en ansvarsfull politik. Det går att förbättra resultaten i skolan, men det kräver en ansvarsfull politik. Skolan blir inte bättre än sina lärare. Det är inte något nytt för någon av oss här inne. Vi har alla tagit del av de rapporter som kommit om vad som skapar en framgångsskola. Det börjar och slutar alltid med bra lärare. När vi möter elever och lyssnar till deras berättelser om sin skolgång hör vi om fantastiska lärare som verkligen har gjort en positiv skillnad, sett möjligheter, gett tilltro till den egna förmågan och skapat ett verkligt intresse för ett ämne. Men vi hör också om lärare som inte borde ha blivit lärare. Det innebär att den stora skiljelinjen mellan en bra skola och en dålig skola inte alltid går vid kommungränserna. Den går inte heller alltid mellan olika skolor utan mellan olika klasser i samma skola. Skolan behöver ett ledarskap som stöder eleverna individuellt i deras lärande men som också skapar förutsättningar för ett gemensamt lärande. Därför behövs det en politik som tillåter en utveckling av den pedagogiska kompetensen hos lärare och ledarskapet, hos skolledare och rektorer. Pedagogiken är skolans främsta verktyg och ska så förbli. Det behövs en utbildningspolitik där man vill ta del av forskningen på området och där man tillåter våra svenska skolor att göra detsamma. vill se en mer klassnära forskning. Regeringen hade i stället för sin pekpinnepolitik behövt satsa på arbetsmiljön i skolan. Det handlar om mer klassnära forskning och ökade möjligheter för lärare att forska på deltid. Det är en politik som ger lärare möjlighet att vara just lärare, pedagoger, och inte rastvakter, kuratorer, studievägledare och socialassistenter . Regeringen hade kunnat föra en mer ansvarsfull utbildningspolitik. I detta anförande instämde (MP). 73 i (C): För mig och för är det fullständigt självklart att alla barn har rätt till kunskap och att alla elever har rätt att få det stöd som de behöver för att nå målen. I vår vision slår vi fast att vi vill att ska ha världens bäst utbildade befolkning. Det kräver krafttag både i grundskola och i gymnasieskola men givetvis också i olika former av vuxenutbildning och i högre utbildning. Vi arbetar för en skola med ramar och kramar, en skola med kunskap och kreativitet som möter varje elev för att de ska nå sin potential för lärande. Och vi vill vara med och skapa förutsättningar för framgångsrika skolor i hela , där alla är framgångsrika och där eleverna tillägnar sig de kunskaper som krävs. Det är en som är bakgrunden till att den här aktuella debatten har begärts. Det är oerhört oroande och alarmerande att se den utveckling som sker i den svenska skolan. Svenska elevers resultat sjunker i läsförståelse, matematik och naturvetenskap. Och man ser med stor oro på att cirka en fjärdedel av alla 15-åriga pojkar i den svenska skolan inte når upp till en basnivå i läsförståelse. Vi vet ju att läsförståelsen, möjligheten att analysera och förstå texter, är oerhört viktig för kunskapsutvecklingen i princip i alla ämnen. Vi har tidigare legat i topp, och ligger vi på ett snitt bland . Varför har det då blivit så här? I rapporten pekas det på olika möjligheter, och det är inte så att alla de faktorer som lyfts fram har varit helt okända. Men här får vi en variation av olika förklaringsmodeller. Bland annat pekar man på segregation och differentiering, där lärares förväntningar och kamrateffekter påverkar negativt. Där kan vi se att skolan till del har blivit ett offer för den boendesegregation vi har i . Man pekar på den individualisering som var tänkt att bli en individanpassning i den svenska skolan men som till stor del har lett till eget arbete och till att elever är hänvisade till att jobba själva. En faktor är också att man inte får kvalitetstid med en lärare som man skulle behöva. Därmed har mycket av det ansvar för kunskapsutvecklingen som skolan borde ta flyttats till hemmen, och då får föräldrarnas utbildningsbakgrund genomslag. Man pekar på decentraliseringen och hur resurser fördelas och menar att kommuner inte i tillräcklig utsträckning kompenserar för olika skolors olika resursbehov. Man pekar på brister när det gäller särskilt stöd, och det kanske man kan titta på. Den som är 2009 och började skolan har gått i den svenska skolan där speciallärare inte var någon stor personalgrupp, utan man var hänvisad till relativt stora grupper och lärare utan speciallärarkompetens. En annan mycket viktig faktor handlar om skolans ledarskap om de rektorer och de lärare som arbetar där. En utredning som Statskontoret har lagt fram visar att upp emot av lärarna i den svenska skolan inte är behöriga i det ämne de undervisar i. Det kan bero på att de inte har någon lärarutbildning över huvud taget eller att de inte har kompetens just för ämnet. Vi vet att lärarna är en oerhört viktig framgångsfaktor när det gäller elevernas lärande. pekar på att den utveckling vi nu ser beror på utvecklingen i skolan , med alltför sena uppföljningar av elevernas resultat och möjligheter att då få det stöd man har rätt till. Man pekar på att lärarkompetensen brister och att lärarutbildningen generellt sett hållit alltför låg kvalitet.