prot · GZ0918 · 2011-10-18 00:00:00 — Framför allt är det ett stort svek mot alla de hundratals miljoner människor runt om i den fattiga delen av världen som drabbas av våra utsläpp. På vilket sätt ska annars de fattiga länderna hjälpas? Finansministern åker i väg till helgen, och ni kommer att diskutera miljardbelopp till de europeiska bankerna men ni kan inte ta fram några nya pengar till dem som drabbas av våra utsläpp. Finansministern säger att det görs så mycket på det internationella planet. Ja, det är därför att vi har ett relativt högt bistånd. Men ni nallar från biståndet. Ni tar från malariabekämpning, från rätten till rent vatten och från demokratiutveckling. Jag vet inte exakt vilka områden som drabbas, men det är biståndspotten totalt sett som drabbas när ni säger att ni vidtar klimatåtgärder. Ni tillför inga nya resurser. Det är riktigt dåligt. borde kunna bättre än så. 23 Finansminister (M): Jag kan inte acceptera att i varje inlägg använder ordet skall när direktivtexten är bör. Jag har läst upp direktivtexten för att klargöra detta. Detta är en text framförhandlad av EU:s 27 medlemsstater. Det finns inte en finansminister i som säger sig vara för en öronmärkning. Varenda finansminister i håller med om att man inte gör öronmärkningar. Öronmärkningar strider mot grundläggande budgetprinciper för offentliga finanser i ett väl fungerande land. Vi ska inte ha nettosnurr vid sidan om budgeten. Bruttoredovisning är utgångspunkten i all budgetering när det gäller offentliga finanser. Direktivtexten är entydig. Det står bör därför att vi är överens om bör. Därför kan jag också redovisa exakt hur vi uppfyller direktivet. Det handlar om de 3 ½ miljarder vi ger till utveckling, klimat och stöd. Det handlar om de 1,3 miljarder vi ger i energiforskning och 0,7 miljarder i energieffektivisering och en lång rad andra budgetposter. uppfyller med råge detta. Skälet är att beslutet är fattat i enlighet med den uppfattning vi hade, nämligen att det står bör. Jag kan inte förstå användningen av ord som svek om svensk energipolitik när vi , då regeringen tillträdde, har sett 260 procents ökning av vindkraften. Det är en enormt kraftig ökningstakt. Vi ser hur industrin och skogsindustrin förbereder ännu fler projekt på området därför att detta är en samhällsekonomiskt rimlig och klimatekonomiskt bra investering. Sedan hävdas det att vi nallar på biståndet. Det finns ett enprocentsmål av bni i . Den här regeringen har fört en framgångsrik tillväxtpolitik. Vi har haft högre tillväxt än praktiskt taget alla andra länder. Därför har biståndet vuxit. I nominella termer har vi mer än fördubblat biståndspengarna. Vi har gått från runt 20 upp mot 40 miljarder i biståndspengar. Därmed kan i alla Idarundorna och i andra sammanhang alltid ställa sig upp bland de första och tillföra mer pengar. Jag är stolt över att försöker bära ett globalt solidariskt ansvar med en aktiv biståndspolitik. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2011/12:23 om Försvarsmaktens vindkraftsstopp 24 Försvarsminister (M): har frågat mig vad jag avser att göra för att Försvarsmakten ska följa regeringens instruktioner om att bidra till att nå den nationella planeringsramen för vindkraft. I interpellationen anför bland annat att utvecklingen av vindkraften hotas av att Försvarsmakten infört ett vindkraftsförbud runt sina flygplatser. Regeringen har en ambitiös energipolitik när det gäller utvecklingen av förnybar elproduktion. Vindkraftsproduktionen har nått upp till drygt , vilket är en femdubbling jämfört med vindkraftsproduktionen . Frågor om etablering av vindkraft prövas i enlighet med gällande lagstiftning, framför allt (2010:900) och . Vid en vindkraftsprövning ska Försvarsmakten lämna det yttrande som behövs för att hänsyn ska tas till det intresse myndigheten ska bevaka riksintresset för totalförsvaret. Det är sedan prövningsmyndigheten kommunen eller som väger samman intressena och fattar beslut. Försvarsmakten har utrett frågan om vindkraftsutbyggnad vid militära flygplatser. beslutade Försvarsmakten om interna riktlinjer för hantering av remisser angående vindkraft inom militära flygplatsers influensområden. I beslutet redovisas i text och på kartor de områden så kallade stoppområden inom vilka Försvarsmakten anser att det av flygsäkerhetsskäl inte bör byggas vindkraftverk. Såsom en fristående statlig myndighet ansvarar Försvarsmakten för sin hantering av frågor om etablering av vindkraftverk i närheten av militära flygplatser. Försvarsmakten anser att vindkraftverk på olika sätt negativt kan påverka myndighetens verksamhet. Det kan vara störningar på radar- och signalspaning och på radiolänkstråk. Störningar av till exempel radarsystemen påverkar möjligheten att övervaka vårt luftrum. Övervakningen är nödvändig för att kunna förhindra kränkningar. Denna aspekt gäller främst i kustområdena. Enligt Försvarsmakten är huvudproblemet vid de militära flygplatserna ett annat. Av flygsäkerhetsskäl får det inte finnas höga objekt, till exempel telemaster och vindkraftverk, vid flygplatserna. Detta gäller både civila och militära flygplatser. Varje högt objekt vid en flygplats är ett hot mot flygsäkerheten. Försvarsmakten motiverar de så kallade stoppområdena i riktlinjerna med att inom dessa områden runt de militära flygplatserna finns för militär flygverksamhet specifika krav på hinderfrihet. Bland annat gäller att Försvarsmaktens piloter måste kunna flyga på mycket låga höjder. Piloten navigerar då från flygplanet och väjer själv för terrängformationer och höga objekt. När flera JAS 39 startar tillsammans så kallad radarkolonn ska piloterna direkt efter start låsa sin radar på det framförvarande flygplanet. Det finns då en risk att radarn av misstag i stället låser på till exempel ett vindkraftverk. Piloterna är medvetna om denna risk och ska alltid kontrollera att radarn verkligen låst på det framförvarande flygplanet. Detta är därför ingen för Försvarsmakten avgörande fråga mot etablering av vindkraftverk vid de militära flygplatserna. uppdrog regeringen åt , , att i samråd med bland annat Försvarsmakten och göra en internationell jämförelse av olika försvarsmakters, särskilt flygvapnets, verksamhet och vindkraftsutbyggnad vid militära flygplatser. I de fall FOI finner det lämpligt ska åtgärder föreslås för att underlätta vindkraftsutbyggnaden i som Försvarsmakten kan utvecklas i enlighet med de mål och ekonomiska ramar som fastställts av . Uppdraget ska redovisas . I enlighet med sin instruktion förordning (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten redovisar Försvarsmakten varje år i årsredovisningen begärda uppgifter om bland annat myndighetens åtgärder för att bidra till att nå den nationella planeringsramen för vindkraft. Senast skedde detta i årsredovisningen , som lämnades till regeringen . Regeringen har i sin tur lämnat en redovisning till i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1, utgiftsområde 6, s. 47 f.). Regeringen redovisar bland annat att Försvarsmakten har svarat på ett stort antal remisser från exploatörer och enskilda i vindkraftsärenden. Vid hinder mot landbaserad vindkraft försöker Försvarsmakten peka ut alternativa lokaliseringar där vindkraftverken inte stör försvarets verksamhet eller anläggningar. 25 (MP): Jag tackar försvarsminister för svaret på min interpellation. har haft en mycket positiv utbyggnad av vindkraft, men vi ser att Försvarsmakten är ett av de största hoten mot en fortsatt utbyggnad av den. Vi har sett att utbyggnadstakten avtagit och är ungefär hälften av vad den var . Om utbyggnadstakten fortsätter att avta på samma sätt kommer att ha svårt att nå det planeringsmål om som satts upp för vindkraften. Det beslut som Försvarsmakten fattat om att inte tillåta vindkraft inom en stor radie runt sina flygplatser har lett till att totalt av yta är undantagen från vindkraft. Det är en yta ungefär lika stor som hela , och vi vet alla att lyckats mycket väl med att bygga ut vindkraften. Vi ser att Försvarsmaktens beslut leder både till att man sätter ett moratorium för all ny vindkraft och till att man, trots löften om motsatsen, fortfarande överklagar redan byggda vindkraftverk i dessa områden. Ett marknadsvärde för vindkraft på totalt ca är hotat av Försvarsmaktens vindkraftsstopp. Det innebär att ungefär vindkraftsel är hotat. kan jämföras med de ungefär vi har . Mer än all den vindkraft vi redan har är alltså hotad av Försvarsmaktens vindkraftsstopp. I denna fråga har försvaret i det närmaste veto. I fastslås att Försvarsmaktens intressen ska gå före andra intressen vad gäller de konflikter som kan råda i dessa områden. Trots den viktiga position som Försvarsmakten har här har man inte kunnat ge en rimlig förklaring eller motivering till varför man säger stopp till vindkraft. Det har tidigare påståtts att det handlar om att radarsystemen i JAS Gripen inte kan flyga runt vindkraftverk, men ingenjörerna på Aircraft, som byggt systemet, säger: Om det är så att Försvarsmakten ser det som ett problem finns det säkert en lösning på det, men vi har inte fått någon beställning om detta från Försvarsmakten. Det tycks alltså inte finnas någon förklaring i radarsystemet, utan det finns en enkel teknisk lösning om Försvarsmakten vore intresserad av en sådan kompromiss. har försvarsministern och Försvarsmakten sagt att det primära uppdraget är att skydda landets säkerhet och därmed inte ansett sig behöva bry sig om de konsekvenser som den här situationen lett till för vindkraften. På grund av det har man inte följt sitt eget regelverk. I § 5 b i regelverket för Försvarsmakten står det tydligt att man ska redovisa myndighetens medverkan i beredningen av ärenden rörande vind- och vågkraft samt de åtgärder myndigheten vidtagit för att bidra till att nå den nationella planeringsramen för vindkraft. När Försvarsmakten har ett uppdrag att bidra till att nå det nationella vindkraftsmålet är det allvarligt att man i stället är ett av de absolut största hindren för den utbyggnaden. Jag undrar på vilket sätt försvarsministern anser att försvaret hjälper, snarare än stjälper, vindkraftsutbyggnaden. Det är mycket oklart på vilket sätt Försvarsmakten lever upp till de tydliga instruktioner den fått om att bidra till utbyggnaden av vindkraft. Jag vill be förtydliga på vilket sätt Försvarsmakten följer sina instruktioner och bidrar till att lösa den konflikt som uppstått mellan vindkraften och Försvarsmakten. 26 (C): Alliansen träffade en bra energiöverenskommelse under förra mandatperioden. Den ledde till ett likaledes bra riksdagsbeslut om en stor satsning på förnybar energi. Energi och förnybar energi är ju ett riksintresse för . Det är viktigt att alla myndigheter drar åt samma håll för att nå de höga målen för energi från till exempel förnybar vindkraft. Det är bra att i sin interpellation lyfter fram regeringens instruktion till Försvarsmakten för att vindkraftsmål ska kunna uppnås och bidra till detta. ska givetvis försvarets intressen väga tungt i olika slag av samhällsplanering, vilket också är inskrivet i ; om olika riksintressen står mot varandra har försvarsintresset förtur av närmast vetokaraktär. Detta mycket starka mandat ger självfallet Försvarsmakten som myndighet ett särskilt ansvar för att ha ordentligt på fötterna och utnyttja denna särställning på ett omdömesgillt och ansvarsfullt sätt utan tvära kast. Givetvis ska flygsäkerheten komma i första rummet, men det känns märkligt att det skulle krävas ett förbud mot vindkraftverk på av yta. Det är, som sade, en yta motsvarande hela . Den här frågan aktualiserades plötsligt när Försvarsmakten lanserade fyramilsgränsen runt flygplatser, förbud mot nya vindkraftverk och kanske även rivning av många som redan uppförts, detta efter godkännande av försvaret. Jag ställde en interpellation till försvarsministern om det , och vi hade en givande och bra debatt. Jag tror att den kan ha bidragit till att tankarna på rivning av tiotals eller hundratals vindkraftverk verkar ha lagts i malpåse, som väl är. Det är bra att Försvarsmakten i viss mån nyanserat sin fyrkantiga, plötsliga inställning till stoppområdet och börjat föra en mer konstruktiv dialog med enskilda, kommuner och andra som vill uppföra vindkraftverk. Det är också bra att regeringen genom förra näringsministern tillsatte en utredning, som försvarsministern hänvisar till, för att redovisa hur frågor om vindkraftverk och flygsäkerhet lösts i andra länder där utrymmena oftast är mycket mer begränsade än i . Det ska bli intressant att ta del av den; den kommer vad jag förstår . När Försvarsmakten genom sitt miljöbalksveto motsätter sig nya vindkraftverk kan detta överklagas, vilket självfallet också kommer att ske, och då kommer ärendet snabbt till regeringen. Jag inser därför att försvarsministerns möjlighet att vara konkret i dessa frågor är mycket begränsad. Jag hoppas alltså att Försvarsmaktens tillnyktring i de här viktiga frågorna fortsätter och att det blir så få ärenden som möjligt som överklagas till regeringen, det vill säga att man hittar lösningar så att flyg och vindkraft kan samverka så mycket som möjligt. Självfallet utgår jag från att regeringen kommer att göra en klok avvägning mellan de två viktiga riksintressena försvaret och den förnybara energin när frågan överklagas till regeringen. Jag tycker att har ställt en viktig interpellation. Tack för den, och tack, försvarsministern, för svaret! 27 (V): Jag tycker också att detta är en viktig debatt. Precis som sade är det stor risk för att utbyggnaden av vindkraft i håller på att stanna upp. Vi har Försvarsmaktens plötsliga inspel i frågan, men vi har också en mängd andra problem. finns det ett kommunalt veto som gör att mängder av vindkraftsparker stoppas. Det finns en uttagsskatt för dem som producerar kooperativ vindel. Regeringen höjer inte elcertifikaten och sätter därmed inte upp en större andel förnybar energi och vindkraft som målsättning. Men pratar vi om Försvarsmakten. Då skulle jag vilja fråga försvarsministern: Om man vid en militär anläggning måste ha en radie på 4 mil där det inte får finnas vindkraftsturbiner, hur ska då våra JAS-plan kunna flyga omkring i andra områdena runt omkring i världen där det finns höga byggnader och kanske vindkraftverk? Beslutet är inte bara ett hot mot vindkraften, utan det underminerar hela trovärdigheten för JAS-planen. Man kan ju inte förvänta sig att de ska flyga över en platt fotbollsplan eller en åker. Så ser ju världen ut! Jag skulle vilja att försvarsministern, även om det pågår en utredning, säger någonting om hur det ser ut i andra länder. Det här känns som en apart, begränsad svensk fråga. Är det på det viset är det faktiskt bara att sätta ned foten och säga åt Försvarsmakten: får ni gilla läget i det här landet bygger vi vindkraftverk! Avslutningsvis skulle jag vilja veta från försvarsministern: På vilket sätt verkar Försvarsmakten för att bidra till utvecklandet av förnybar energi? känns det som att man bara motsätter sig allt . 28 Försvarsminister (M): Oj, vad enkel världen är när man bara behöver titta åt ett håll och inte se helheten! I interpellationen säger att det är fråga om ett moratorium för ny vindkraft. säger hon nu i debatten att det är mycket positiv utbyggnad. Kanske är det så att fakta tvingade oppositionen att backa. sade i den förra debatten att vindkraftsutbyggnaden hade ökat med sedan den borgerliga regeringen kom till makten. Jag talade i interpellationssvaret om en femdubbling av effekten från vindkraft. sade också att det saknas en tydlig motivering och argumenterar sedan för att det jag tar upp i mitt interpellationssvar fellåsning av radar inte är ett argument för Försvarsmakten, eftersom man är tränad att hantera det. Dessutom frågar mig: På vilket sätt medverkar Försvarsmakten till att hantera de intressekonflikter som alla måste erkänna finns mellan höga byggnader och flygtrafik som åker på låg höjd? Men oppositionen ser inte ens att det finns en sådan intressekonflikt, utan man ska blicka åt bara det ena hållet och bortse från det andra. Tydliga riktlinjer om hur Försvarsmakten resonerar och om var hjälper både kommuner och privata intressenter när de gör sina val av var man vill lokalisera ny vindkraft. Det andra är samtal om alternativa lokaliseringar. Om det inte fungerar här, fungerar det där? Det tredje är komplettering av sensorer, i den mån det är problemet, vilket kan vara fallet för vindkraftverk som är baserade till havs. Så bidrar Försvarsmakten. Dessutom blandar interpellanten och de övriga deltagarna i debatten ihop två saker. Det ena är Försvarsmaktens riktlinjer, som handlar om nya prövningar av vindkraftverk. Det andra är att Försvarsmakten har överklagat i vissa fall, när man anser att och regelverken inte har följts. Försvarsmaktens uppgift är att ta till vara totalförsvarsintresset. Det är ett av våra riksintressen, som ytterst baseras på lagstiftning. Det är Försvarsmaktens intresse. För de allra flesta vindkraftverk har Försvarsmakten inga synpunkter alls. Det är precis därför vi har kunnat få den här utbyggnaden. Jag pratar om utökad effekt i produktionen. Det har verkligen inte varit stillastående. Det har verkligen varit en betydande uppbyggnad. Men Försvarsmakten ska ändå lyfta fram inte minst flygsäkerhetsintressena. Vad är då de intressen som oppositionen skojar bort? Man måste kunna titta ut och själv navigera på mycket låg höjd för både terräng och hinder och kunna ta sig hem till hemmabasen under moln på låg höjd även i mycket dålig sikt, att sjunka ur moln, det vill säga att gå under dem för att kunna få visuell referens. Hur lågt man då kan gå beror på vilka hinder som finns på marken. Vindkraftverk är mycket svåra att upptäcka för piloter i dålig sikt. De roterande vingarna kan vara helt omöjliga att se, och man flyger i hastigheter . Talar vi dessutom om flygutbildning, till exempel på , är det självklart att om det handlar om oerfarna piloter är detta än svårare. Över land måste man kunna uppsöka marksikt, över hav ha en nödmetod att kunna gå ned mycket lågt för att sedan kunna landa i dåligt väder. Man kan flyga över vattenytan. Man måste klara att kunna flyga ovan mark och ovanför havsytan. Då tror jag att var och en som tar seriöst på frågan förstår att det finns flygsäkerhetsintressen som man inte bara kan vifta bort eller avfärda med att Försvarsmakten inte är intresserad av vindkraft. Det handlar ytterst om människoliv och att värna säkra inflygningsvägar för flygplan, särskilt om de hamnar i problem. Där finns kärnan i Försvarsmaktens intresse. 29 (MP): delar bilden att flygsäkerheten inte ska riskeras. Men den här situationen tycks vara ett enbart svenskt fenomen. besökte jag tillsammans med näringsutskottet. är ett land dit vill sälja JAS Gripen. När jag frågade hur det skulle fungera, eftersom är ett av de länder som bygger ut mest vindkraft, fick jag beskedet att det inte är något problem i . I klarar JAS Gripen att flyga runt vindkraftverk. Det verkar mycket underligt att JAS Gripen skulle kräva andra förutsättningar i än vad som krävs i de länder dit har sålt eller vill sälja JAS Gripen. Försvarsminister nämnde som exempel. i är ett av de områden i hela landet som är värst drabbat av försvarets vindkraftsstopp. Där finns en stor förvåning över försvarets agerande. Man förstår helt enkelt inte det konsekventa när försvaret säger ja och när man säger nej till nya vindkraftverk. Jag fick besöka områden där försvaret nu har sagt nej till att bygga vindkraftverk precis bakom där det redan står vindkraftverk, längre ifrån själva flygplatsen. Människor förstår inte vad som styr Försvarsmaktens beslut, när man säger nej till vindkraft. Jag delar försvarsministers bild av att vindkraften i har byggts ut mycket positivt. Men vad vi ser är att utbyggnadstakten avtar. Vindkraften byggs ut i mycket långsammare takt . Det beror till stor del på det veto som försvaret har använt mot vindkraften. vittnar om att de inte alls känner igen situationen att försvaret har gått in aktivt och försökt hjälpa till att hitta alternativa placeringar. Deras bild är att försvaret säger nej och åter nej och att man inte får någon motivering. Som har nämnts i debatten har Försvarsmakten tydliga instruktioner där det står att man ska bidra till utbyggnaden av vindkraft. Jag får inget tydligt svar från försvarsministern på vilket sätt man bidrar. I det skriftliga svar som försvarsminister läste upp inledningsvis hänvisar man till att Försvarsmakten varje år i årsredovisningen redogör för vilka åtgärder man vidtar för att bidra till målet om vindkraft. Jag letade upp årsredovisningen , den senaste årsredovisningen. Men jag hittade inte ett enda ord om vindkraft i hela årsredovisningen. Jag undrar därför om man tar det här uppdraget på allvar. Som miljöpartist är jag mycket intresserad av att kunna nå en kompromiss, en lösning, så att flygvapnet och vindkraften kan samexistera. Jag ser därför mycket positivt på att de flesta andra länder har lyckats mycket väl med att låta de här två intressena mötas. Det tycks mycket underligt, som sagt, att det i skulle vara en helt annan situation där JAS Gripen inte klarar att flyga runt vindkraftverk. Utbyggnaden av förnybar energi blir ett allt viktigare intresse i . Det är därför nödvändigt att vi i den här kammaren kan diskutera hur vi kan få en lösning så att den förnybara energin kan få fortsätta växa och att vi kan fortsätta garantera flygsäkerheten. Att Försvarsmakten intar en ställning som allvarligt hotar vindkraftens utveckling är mycket svårbegripligt när vi ser att många andra länder klarar en samexistens mellan de här två intressena. 30 (C): Försvarsministern har helt rätt i att det handlar om riktlinjer för prövning av nya vindkraftverk. Sedan handlar det om de fall där vindkraftverk har uppförts och Försvarsmakten i efterhand upptäcker detta och tycker att det har gått till på fel sätt. I början, när man vaknade upp och upptäckte att det byggdes mycket vindkraftverk, lät det ett tag som om väldigt många stod fel och skulle rivas till stora kostnader. Så har det inte blivit, och det välkomnar jag. Vad gäller riktlinjerna får man självfallet inte kompromissa med flygsäkerheten. Den står i första rummet. Det behövs givetvis områden där man inte bygger höga hus och vindkraftverk nära flygplatserna. Men hur stora behöver de här områdena vara? Behövs verkligen av yta? Har kanske Försvarsmakten, när man väl upptäckt vindkraftverken, utnyttjat sin starka ställning och tagit i för mycket, tagit ut för stora säkerhetsmarginaler? Och har man i de riktlinjer som man aktualiserade och fattade beslut om verkligen beaktat den instruktion som regeringen har givit, att man också ska bidra till vindkraftens utbyggnad? Här kan jag tycka att man tog i för mycket och att man nu måste backa igen. Den här ryckigheten är inte bra. Först godkänner man det allra mesta. Sedan är det väldigt svårt, och är man på väg till ett balanserat läge. För det handlar om och det tror jag att vi är överens om i den här debatten att förena försvarets berättigade intresse av flygsäkerhet och annat med respekten för att det är ett starkt riksintresse att vi klarar vår energiförsörjning även med vindkraft. Det ska, som sagt, bli intressant att läsa den rapport som kommer snart. Det ska även bli intressant när regeringen får slita några tvister i de här frågorna. 31 (V): Det handlar självklart om att göra en avvägning mellan olika intressen som står mot varandra, men i det här fallet känns det som att det ena intresset har fått väga tyngst. pratar vi om en yta som är stor som hela . Vi pratar om en utbyggnad av vindkraften som är mer än den samlade vindkraft som finns i hela , . Självklart är det enormt mycket vindel som står på spel. Jag tror att försvarsministern har något att göra här. Försvarsministern är ju den som faktiskt kan lösa det här problemet. Det är en sak att vi står här i och vill en himla massa. Det är också en sak att vi kanske nu har en miljöminister eller energiminister som ligger på en del.