prot · GY0992 · 2011-04-27 00:00:00 — Därför hänger frågan kvar i luften: Hur mycket gör man detta för den kunskap som en eventuell parlamentarisk utredning ska ge och hur mycket gör man det för nöjet att få knäppa Alliansen på näsan? yttrade sig dessutom från lite kritiskt mot den kära centerpartistiska kollegan därför att han citerade ur en motion . tyckte att den var lite gammal. Om man nu pratar om en utredning som ska ligga 2040 och framåt är det framåt! Det innebär att man skulle behöva leta upp miljöpartistiska motioner för att komma i samma härad bakåt som ni vill utreda framåt. Mitt minne är inte helt klart, men jag är inte säker på att ens satt i 1982. Ännu svårare skulle det kunna vara att hitta sverigedemokratiska motioner; jag vet inte exakt vilken rörelse befann sig i då. Därför är min fråga till : Vilket perspektiv efterfrågar ni? Är det perspektivet som ligger 2040 och senare, som Socialdemokraterna har gett uttryck för, eller är det perspektivet 2040 och tidigare, som ger uttryck för i sin motion? 117 (SD) replik: Det handlar om både och. Mot 2040 betraktar vi som att det är bortom, men naturligtvis även hitom. Om livscyklerna är innebär det att man landar framför 2040 också. När det gäller att knäppa regeringen på näsan har vi gjort det . Det är inte dessa syften vi har, utan det är praktisk politik. Om ni vill säkra Gripen kan ni göra det tillsammans med oss. Det finns majoritet för det. Den oron förstår jag inte. 118 (FP) replik: Jag vill passa på tillfället att yrka bifall till den reservation som , har gällande en luftförsvarsutredning. Det var en lapsus när jag uttryckte mig lite slarvigt i mitt anförande tidigare. Jag ställde frågan till om vad det är för förmågelyft som redan nu anser sig vilja beställa . Det pågår fortfarande en utredning inom Försvarsmakten. I budgetunderlaget uttalade myndigheten att man behövde ytterligare tid för beredning. Som jag förstår saken är nu det tidigaste siktet inställt på budgetunderlaget just 2013. E/F eller Next Generation har offererats till en rad olika länder, bland andra och . Jag tror att vi också är nära en offert till . När man gör denna typ av offerter påverkas så klart innehållet, själva produkten, inte bara av vad kanske tycker är lämpligt och viktigt för det svenska försvarsbehovet utan också av vad andra länder anser lämpligt. Det vore intressant, fru talman, om som är så bestämd med vad han vill göra kunde utveckla vilken version och vilka egenskaper det är man efterlyser från sida. När det gäller finansieringen hänvisar till att har ett högre anslag i budgeten för utgiftsområde 6. Det är korrekt; anslaget är på . Jag kan konstatera så här långt i debatten ska denna miljard räcka till nästa generation av Gripen, amfibieregemente, helikopterflottilj samt ny marinbas i . Jag tror att det börjar bli ont om pengar. 119 (SD) replik: Jag vill inte föregå vilka förmågelyft jag vill se i detalj, utan det tycker jag att utredningen är bättre lämpad att ta fram. Men det finns åtgärder som att exempelvis förbandssätta Bamse. Det är saker som man kan göra . Miljarden räcker inte; det förstår vi också. Vi lade fram vårt första statsbudgetförslag , och vi har för avsikt att lägga fler miljarder på just försvarsområdet. Det är mot denna bakgrund det här ska ses. Vi ska jobba upp siffrorna genom att omprioritera i statens budget för att stärka försvaret. Exakt vilka förmågelyft jag vill se på olika system är jag inte man att beskriva. Jag vill hellre se en utredning. 120 (FP) replik: Det är detta som jag tror är grannlaga inte minst på försvarsområdet. Man ska mycket nogsamt bestämma sig för vad man vill ha. Det är nämligen denna beställning som vi ska utvärdera våra olika projekt ifrån. Utveckling på fri hand har förekommit från tid till annan, men det är ingenting som rekommenderas. Det leder sällan till konkreta och bra resultat. Jag finner också att nu uttrycker sig lite mer modest och talar om att vi ska bättra på försvarsanslaget framöver. Jag tror att vi måste tala om minst sex åtta miljarder . Då vet och vilket pensum man har att se fram emot. 121 (SD) replik: Det är ungefär dessa påslag på försvarsbudgeten som vi avser att göra i kommande budgetar. Regeringen säger i sin budget om Gripen att man vill se en E/F-version om man får en annan kund som man kan dela kostnaden med. Vi säger att vi kan tänka oss en beställning utan att det finns en annan kund. kan ta hela utvecklingskostnaden, och sedan står vi med ett plan som är lättare att exportera. Men det kostar mer initialt, och det är naturligtvis en risk. Det kalkylerar vi med. 122 (C) replik: Det är Alliansen och inte oppositionen som begär replik på . Jag förstår att han är rätt belåten när nu snart ska besluta om att regeringen ska återkomma till och förhandla även med om hur direktiven till utredningen ska utformas. Det är en nog så grannlaga uppgift för regeringen, får vi anta efter den debatt som har förts . Men så kan det bli. pratade om och . Det är viktiga omgivningar till . Han pratade också om . Är det där som hoten mot är starkast? Eller finns det andra platser som också borde förstärkas? Detta är ett nollsummespel. Om vi flyttar resurserna någonstans måste vi ta dem från något annat ställe. Min huvudfråga gäller årtalsexercisen, som ändå är lite viktig. sade, liksom tidigare, att utredningen ska ta sikte mot 2040. Men det som står i beslutet är att den ska handla om tiden . Det är så långt fram, så detta kanske är ett kineseri med ord. Men det är skillnad på att planera för hur det ska se ut , 2031, 2032 och 2038 och för hur det ska vara . Hur är tolkning av riksdagsbeslutet när det gäller detta? 123 (SD) replik: Det finns inga direkta hotbilder mot just . Men så länge det finns stark militär i världen och även andra typer av hotbilder med terrorism, cyberattacker och sådant kan det uppstå hot. Vi måste ha kontinuitet i vår försvarsförmåga. Om vi släcker ned den tar det att återställa den om det kommer hot. Jag är väl medveten om att de direkta hotbilderna mot inte är så stora just . Därför har alla partier mindre försvarsanslag. Om hoten vore större skulle alla partier ha större anslag, och skulle kanske ha störst anslag av alla även då. talar om årtalsexercisen. Hur ska det se ut ? Om vi tar sikte på det i en utredning kommer det nog att påverka luftförsvaret också . Jag tror inte att det handlar om just detta årsskifte. Om man tar sikte på 2040 får det också en påverkan på hur man bygger luftförsvaret . Jag tror att det hänger samman. 124 (C) replik: Det är inte alla partier i som vill banta försvaret. Alliansen håller realt oförändrade siffror och vill utveckla försvaret. Det är dina tre medpartier som vill begära en luftförsvarsutredning som vill minska försvarskostnaderna med 2 miljarder inklusive en del svarta hål så att det egentligen är 45 miljarder. Det finns mycket mindre pengar där. Jag kan ställa en lite bredare fråga. Vi är överens om att behöver ett bra försvar och att vi ska ha en bra försvarsförmåga. Men om vi ska klara det i den värld som vi lever i där basen är , med regementen, bataljoner och försvarssystem, måste vi samarbeta med goda vänner och grannar i olika sammanhang. Det gäller inom EU, och vi har även ett partnerskap med Nato. Jag vet att är starkt kritiska till detta. Det vore en olycklig utveckling med en ökad renationalisering och ett mindre samarbete med demokratier i väst. Om vi gick en sådan utveckling till mötes skulle det kunna få men för försvarsförmåga. Hur ser på det? 125 (SD) replik: Partierna i kammaren har bantat försvaret . Försvaret är för mycket bantat, och vi vill driva upp anslagen så att vi kan få ett rimligt försvar. Alla partier, även Alliansen, har bantat försvaret alldeles för mycket. Vi tycker att en luftförsvarsutredning är positiv eftersom luftförsvaret är en del av ett invasionsförsvar. Vi vill ha ett invasionsförsvar så att vi kan trygga , vilket ni inte vill. Jag är väl medveten om att det är lite si och så med alliansfrihet. Jag är också medveten om att det var Nato och som rustade sönder och gjorde så att och gick under. roll under var en bra roll; den rollen kan vi ha. Vi är fortsatt för alliansfrihet eftersom vi tror att det verkar för fred i världen. Jag ser ingen hotbild i att vi är alliansfria. Det är bra att vi har samarbete med de nordiska länderna och med Nato, men vi bör stå alliansfria i allt väsentligt. 126 (V): Att debattera Försvarsmakten och de frågor som finns i betänkandet är inte helt lätt. Det har vi märkt . Många av det frågor som tas upp är viktiga och avgörande för hur framtidens försvarsmakt i ska organiseras. Jag börjar med att yrka bifall till reservation 3. Försvarsmakten har genomgått en genomgripande förändring. Vi har gått från värnpliktsförsvar till yrkesförsvar. har motsatt sig detta. Vi anser att det kanske viktigaste för vårt försvar är att det finns en folklig förankring. Med de här förändringarna tror vi att det finns en stor risk att denna förankring försvinner. Det är en farlig utveckling i alla samhällen. Att försvara sitt land och dess invånare kräver att medborgarna vet hur försvaret är organiserat och att man känner delaktighet i försvaret. Detta kommer att vara svårt att upprätthålla med dagens försvar. är det troligen bara hemvärnet och de nationella skyddsstyrkorna som på något sätt kan vara de kanaler in i befolkningen som vi behöver. För oss är det därför viktigt att behålla och utveckla hemvärnet. Det är en del av vår försvarspolitik. Dessutom kan hemvärnet fylla funktioner på andra sätt, till exempel vid kriser och olyckor i samhället. Dessa funktioner vill vi också värna om. Med detta sagt som en ingång i debatten ska jag ta upp några saker i betänkandet som känns mer angelägna än andra. Vi i oppositionen vill ha en luftförsvarsutredning. Skälet till det är rätt uppenbart. Vi har inte genomfört någon utredning . Framtidens luftförsvar på lång sikt, framåt, och på kort sikt är viktigt för hur vi ska organisera det svenska försvaret över huvud taget. Det är därför märkligt att de borgerliga partierna motsätter sig utredningen. Ska vi få en trygg och säker utveckling av försvarspolitiken på lång sikt krävs en bredare parlamentarisk majoritet. Det är det vi eftersträvar. I utredningen, som vi vill ska vara parlamentarisk, måste alla aspekter tas upp. Det gäller såväl framtiden för JAS Gripen och eventuella framtida flygplan som till exempel framtida luftvärn, underrättelseverksamhet och inriktning på den forskning och utveckling som troligen kommer att krävas i framtidens försvar. Det är egentligen inga konstigheter, och jag tror att alla ställer upp på det. Dessutom borde det vara av värde för försvarsindustrin, till exempel , att få besked om hur vi tänker oss framtiden. De ger dem bättre spelregler, vilket har kommit fram i debatten att de efterlyser. Den tekniska utvecklingen kommer troligen att vara snabb. Då är det viktigt för industrin att kunna planera hur de ska möta den och vara en del av denna utveckling. Jag menar att ingen industribransch, inte heller försvarsindustrin, undkommer strukturrationaliseringar, och det bör vara en fördel att ha lite kunskap om hur ramarna kan komma att se ut. Jag lämnar denna fråga med ett kort citat från utskottets ställningstagande i betänkandet: Utredningen bör ha ett längre tidsperspektiv, ta sikte och integrera dagens beslut med morgondagens tekniska utveckling och system. Tydligare än så kan det inte sägas. I alla krig och konflikter drabbas kvinnor extra hårt. De är ofta mer utsatta och behöver därför mer skydd. är det bara män som är stridande, och de har ofta dålig eller ingen skolning i genusfrågor. Vi menar att det här måste förändras även i det svenska försvaret. FN-resolutionerna och 1820 är tydliga när det gäller hur man ska behandla kvinnor i sådana här utsatta situationer. Det behövs dels mer utbildning på detta område, dels måste fler kvinnor rekryteras till det svenska försvaret för att motverka en negativ utveckling. Det finns en generell brist på kvinnor i det svenska försvaret. Det är inte acceptabelt ur framför allt jämställdhetssynpunkt. Med fler kvinnor i försvaret får vi en bredare kompetens och dessutom en större mångfald av erfarenheter som behövs på alla fronter i försvaret. Det är viktigt, inte minst med tanke på att det troligen kommer att bli fler internationella uppdrag för vår försvarsmakt framöver. Med ett ökat deltagande av kvinnor när det gäller att förebygga, hantera och lösa konflikter ökar förutsättningarna för att detta sker på ett bra sätt, menar vi. Dessutom finns naturligtvis den demokratiska aspekten i botten. Att vi får en mer jämställd arbetsmarknad över huvud taget, inklusive Försvarsmakten, ger en bättre samhällsutveckling. Vi anser att det vid fredsbevarande insatser ska vara kvinnor som deltar. Mål och delmål måste sättas upp för att Försvarsmakten ska nå detta. Det här är en uppgift som regeringen måsta ta på allvar, och man behöver också initiera arbetet med handlingsplaner på myndighetsnivå. De nordiska stridsgrupperna, både NBG 2008 och NBG 2011, har varit aktuella. Orsaken är naturligtvis regeringens hantering av detta. Vi har i tidigare debatter diskuterat alla de misstag som gjorts. Utan att förlänga debatten kan man konstatera att det finns fog för att fortsätta granskningen av denna hantering. har uppdraget som ramnation för NBG 2011. Vi kritiserar mycket av hanteringen, men det allvarligaste är nog att inte varit med och beslutat om detta. ska alltid besluta om deltagande i EU:s stridsgrupper. Det är åtaganden som har konsekvenser både för ekonomin och politiska skeenden inom EU, där är medlem. Därav vikten att det är som tar beslutet. Vi i är generellt kritiska till EU:s stridsgrupper. Vi anser att konceptet är tänkt som en del av uppbyggnaden av ett gemensamt försvar inom EU. Vi har inget emot att svensk trupp deltar i internationella insatser under FN:s mandat, men det finns en risk att just stridsgrupperna utvecklas till något annat. Detta vill vi varna för. deltagande i en internationell säkerhets- och försvarspolitik måste utgå från att vi vill vara fredsbevarande och att vi vill underlätta humanitär hjälp och bidra till att hitta politiska lösningar på konflikter i stället för militära. Det är en svensk tradition som vi måste värna om. Då är det viktigt att vi diskuterar konceptet för de nordiska stridsgrupperna och likaså de problem som uppstått i hanteringen. Det är en fråga som ska avgöras i . Vi lär återkomma till dessa frågor . Jag ser fram emot de debatterna. 127 (C) replik: Jag har bara en kort fråga. sade att flygindustrin ska känna trygghet genom att få besked om vad försvaret kommer att efterfråga. Min kontrollfråga är: Du menar att flygindustrin borde känna trygghet 2013 få ett besked om hur de ska planera för efter 2040? 128 (V) replik: Det var en kort och bra fråga. Jag kan svara ja på den. Jag tycker att det är jättebra. 129 (C) replik: Jag har främst uppfattat från flygindustrin att de känner oro över att som det läggs väldigt mycket jobb på att genomlysa hur i närtid ska uppgradera JAS Gripen ska man börja diskutera väldigt brett upplagt vad som ska ske efter 2040 i en parallell utredning, vilket kan störa bilden. Jag har mer uppfattat en oro för det som pågår här. Men du menar att flygindustrin ska vara lugn och känna en trygghet i att det kommer ett bindande besked 20132014 om hur de ska planera för efter 2040? 130 (V) replik: Jag har väldigt svårt att förstå den retorik som ni håller på med i olika inlägg när det gäller en luftfartsutredning. Ni lyfter fram ett antal olika motioner och försöker påvisa olikheter inom oppositionen när det gäller just utredningsbiten. Det som står i betänkandet gäller jag läste upp det. Det är oerhört tydligt och klart, och det finns ingenting som är tveksamt i det. Utredningen är till för att ta fram förutsättningar. Sedan kommer det politiska förslag. Det kommer säkert en proposition från regeringen om hur det ska se ut, och utifrån utredningens resultat tar man ställning till vad man tycker om det. Det finns ingenting som är tveksamt i det här. Jag tycker att det är oerhört tydligt att det är det här vi vill ha. Vi vill att det ska vara en trygghet både politiskt och för försvarsindustrin att man vet hur tankarna går. De vill också veta vilka politiska beslut som tas även 2020 och 2030 eller försöka förstå vilka beslut som ska kunna tas. Det utredningen ska göra är att utifrån ett brett perspektiv ta fram de förutsättningar som finns och integrera dagens beslut. Det står också i betänkandet. Vi har tagit ett antal beslut som vi lever med . De finns kvar på kort sikt, kanske , och dem måste vi leva med. Det måste utredningen ta hänsyn till. Sedan ska man titta på vad som krävs för ett modernt luftförsvar 2040 och 2050 och vad kan man komma fram till. Därefter kommer det något slags politiskt förslag. Jag har oerhört svårt att se det slingrande som ni håller på med. Det känns som att det finns något annat bakom. Ni slingrar er för att ni bara inte vill. Det som ni tydligt sade på JAS , att ni kan tänka er en luftförsvarsutredning, har ni backat från av olika orsaker. Ni blandar bort korten genom att försöka visa något slags skillnad mellan oss i oppositionen. Texten i betänkandet gäller, inget annat. 131 (S): Det är med viss förvåning jag tar del av den här debatten, både här i kammaren och tidigare i medierna innan vi samlades här , när man försöker recensera det majoritetsbeslut som försvarsutskottet har fattat när det gäller att förorda en luftförsvarsutredning. Man beskriver det som att förslaget om en luftförsvarsutredning är ett hot mot JAS Gripens framtid. Jag tycker att det är väldigt klart att det är ett påstående utan grund. Det finns inget hinder mot att uppgradera flygstridskrafterna om regeringen önskar det. Jag vill tydligt och klart klargöra att detta är grundlöst. Det är viktigt att få det sagt även i kammaren . Detta klargjorde vi i samband med att försvarsutskottet hanterade ärendet. Det är viktigt att det sägs och protokollförs , för den mytbildning som har bedrivits här och i medierna måste någonstans få ett slut. Jag tycker inte att man har agerat sakligt med utgångspunkt från det betänkande som är lagt och som är väldigt tydligt. Genom detta sätt att föra debatten sätter regeringen och regeringspartierna sig själva ytterst i en position av handlingsförlamning. Det är rätt märkligt att man på något vis backar in i hörnet och frånsäger sig den politiska makt som man egentligen besitter. Om regeringen anser att det måste fattas ett beslut i en speciell riktning är man välkommen till för att dels förklara sin ståndpunkt, dels skapa en majoritet för sin uppfattning. Så ser spelreglerna ut. Det kan man göra även när det gäller JAS Gripen om man så önskar. Jag skulle kunna säga så här: Jag hälsar Tolgfors välkommen hit. Jag hälsar regeringen välkommen hit. Sluta abdikera från de möjligheter parlamentarismen ger! Jag tycker att det är dags att ha ett lite mer moget uppträdande när det gäller den här frågan. Det har här redogjorts för att utredningen har ett långsiktigt perspektiv med siktet inställt . Det är självklart inte detsamma som att man inte ska ta hänsyn till den utveckling som är innan, under och efter. Man måste naturligtvis ta med alla fakta som finns i målet när man gör ett sådant här arbete. Och om man kommer med ett riksdagsbeslut om en uppgradering är det självfallet någonting som måste länkas in i ett sådant här arbete. Sedan handlar ett eventuellt beslut om en uppgradering av JAS också om vilka förmågor det ska vara, vilken karaktär det ska vara och vilken ekonomi som ska gälla. Vi måste alltså i kunna hantera både närtid och mer långsiktiga perspektiv. Jag noterar att just i detta fall har Försvarsmakten begärt betänketid i ärendet, och det är kanske någonting som påvisar att det här inte är helt enkelt. Det är alltså inte helt enkelt, vilket man ibland kan förledas att tro när man lyssnar på regeringspartiernas representanter. Den här typen av beslut får självfallet konsekvenser för försvaret som helhet. Det har en stor betydelse för vilka ställningstaganden man bör göra i övrigt när det gäller organisationen och dess utveckling. Men jag betonar att det ytterst är regeringen som gör de här bedömningarna och har initiativrätten, och det finns ingenting som hindrar den. Det här är bara någonting som ni sitter och marknadsför här för att skapa en skugga i negativ bemärkelse över detta beslut. Jag tycker inte att den debatten är saklig. Jag vill också understryka vikten av att genomföra en utredning mot bakgrund av luftförsvarssystemets långa utvecklingstider och systemens långa livslängd. Av just den orsaken kan också en utredning i praktiken visa sig vara ett stöd för svensk försvarsindustri, dess kompetens, dess forskning, dess investeringar och dess utvecklingsverksamhet. Det handlar om att ta ett helhetsgrepp på luftförsvarsfrågorna utan att för den skull förlama möjligheten att fatta nödvändiga beslut om man så önskar. Egentligen har jag väldigt svårt att se vad det finns för sakargument mot att göra en luftförsvarsutredning. När jag försöker analysera vad som ligger bakom de argument som presenteras här känns det väldigt mycket som politisk retorik. Det känns också som att regeringssidan här sitter i en sits där man riskerar att förlora och finner det problematiskt, och därför kommer en kaskad av mytbildning och olika varianter på argument. Ett riksdagsbeslut som följer utskottets majoritet förutsätter i nästa steg att man ger väl genomarbetade direktiv. Det kanske är det som vi här ska ägna vår kraft åt: att fundera på direktiven. Då är det inte bara en uppgift för oppositionen, utan det kanske också är en uppgift för dem som företräder regeringssidan att fundera på direktiven i detta läge. Det är i så fall ytterst regeringen som har ansvaret för att hantera direktivfrågan, och vilket handlag man då visar är riktgivande för förmågan att skapa de så kallade breda majoriteter som man i olika sammanhang talar om att man strävar efter. Om man visar ett gott handlag i det sammanhanget kanske man kan lägga en bra grund för en parlamentarisk utredning som blir mycket bra. Man kanske till och med kan lägga en bra grund för försvarspolitiska beslut som gäller även andra områden. Men det är en handlagsfråga, och den bollen har regeringssidan och ytterst försvarsministern. Jag tycker att det är där någonstans som eftertanken och kraften nu ska läggas om man har som ambition att vara konstruktiv, och inte bara låta den politiska retoriken flöda. Det vi egentligen öppnar för när det gäller en luftförsvarsutredning, om man försöker tänka ett steg till, är ett parlamentariskt arbete som kan lägga grunden för breda majoriteter. Jag tycker att man från regeringssidan borde se den möjligheten, i stället för att måla upp hotbilder som i alla fall jag menar inte existerar. Jag har egentligen väldigt svårt att begripa varför man inte ser den möjligheten utan fastnar i en politisk, retorisk debatt som mest handlar om låsningar och där man står här i talarstolen och försöker slå varandra i huvudet med mer eller mindre genomtänkta formuleringar. Jag yrkar bifall till försvarsutskottets förslag i betänkandet, punkt 3 Luftförsvarsutredning, och bifall till reservationerna 3 och 4. I detta anförande instämde , , , och (alla S). 132 HANS (M) replik: Först som sist får jag väl som ledamot av försvarsutskottet hälsa välkommen som ny ordförande. Jag hoppas att samarbetet ska bli lika gott som med den tidigare försvarsutskottsordföranden. Skälet till att det ställs en del frågor är att det uppvisas olika grunder bakom begäran om att tillsätta en parlamentarisk luftförsvarsutredning. Lyssnar man, fru talman, på ledamöterna från , Socialdemokraterna, kommer olika bilder fram: huruvida det ska före, efter eller och exakt vad som ska ingå, allt från och 15 till att man ska göra en bredare analys. I grunden har jag absolut ingenting emot att man samarbetar och samverkar.