prot · GZ0929 · 2011-11-10 00:00:00 — Jag kan bara konstatera att vår högskola har haft propåer från både och om att gå samman. När det gäller bilden av vad som är reell verklighet och vad som är ytans verklighet kan jag bara konstatera att det står många fina ord i propositioner och i alla möjliga uttalanden, men verkligheten är ju den att man aktivt försöker påverka för att dra utbildningar till de stora universitetsorterna och underordna de regionala högskolorna. Så ser det ut och så går ju snacket i organisationen. Det är stabilt högt uppsatta tjänstemän som verkar i det. Sedan får man väl vara naiv som riksdagsledamot och tro på allting som står i de fina papperen, men verkligheten är betydligt mer komplicerad än så. Är det någonting ett långt politiskt liv har lärt mig när det gäller hur man hanterar offentlig förvaltning är det att man nog bör kunna vara både örn och mullvad, se vad som händer i verkligheten och också betrakta den med ett lite bredare perspektiv. Då hamnar man nog rätt i analysen . Men att bara läsa handlingar och lyssna på uttalanden brukar kunna ge en ytlig och felaktig bild som slutar med att man är lurad. Jag skulle också vilja ha svar på frågan när det är dags för att få extra platser i sjuksköterskeutbildningen. kommer naturligtvis ministern att säga: Det kan inte jag svara på, för det är någon annan myndighet som ansvarar för det. Varför tar jag upp detta? Det är därför att vi nu ser en uppbyggnad där ska vara med och med 5 miljoner finansiera utbildning för läkare, tandläkare och sjuksköterskor på andra ställen. Men vi har en bra sjuksköterskeutbildning. Kanske är det för den att få fler platser. Jag tycker att skulle ta sig en allvarlig funderare på det. Slutligen: Ser du inte själv de strukturella rörelser som sker inom hela högskoleväsendet, där de gamla universitetsorterna gynnas? 9 (S): Det är verkligen uppochnedvända världen när en centerpartist med ett leende tar på sig utbildningsglasögon. Så var det inte tidigare. Då slogs man för de regionala högskolorna. Det är inte bara vi som gör det. Om man åker runt och lyssnar får man höra att många olika företrädare för högskolor och yngre universitet är oerhört bekymrade över den politik som bedrivs just . Det verkar som om regeringen har stoppat bomullstussar i öronen i den här frågan också. Utbildningsministern glider undan huvudfrågan. Du talar om kvalitet. Det är vi inte oense om. Vi behöver god kvalitet. Vi ska fördela pengar utifrån ett kvalitetssystem. Frågan är hur vi kreerar det systemet. Det ska vi ha en debatt om . Det återkommer jag till. Det du sprider ut är att några högskolor behöver slås samman med universitet. Du har en tro på storskalighet. Du har en tro på att elittänkande är bättre än ett regionalt ansvarstagande. Det är det som din artikel andas. Det har ju folk känt in och känner sig oroade av. Det är därför det kommer många repliker på din debattartikel, och det är därför vi har den här debatten i kammaren. Det är faktiskt så att har halkat efter vad gäller välutbildad befolkning. Det vet du också. Vi är ett medelmåttigt land därför att andra länder har fler som går på högskola. Det är därför jag säger att det är passivt att bara tala om . Vi behöver öka den ambitionen och ha en satsning på , oavsett om ungdomskullarna minskar eller inte, därför att vi ska bygga starkt. Vi ska bygga med kunskap och kompetens. Då behöver vi fler unga människor, även äldre för den delen, som vill studera vidare för att kunna ta de nya jobben. Det är offensiv politik. 10 (C): Det blir fel om man ena stunden säger sig vilja värna kvalitet och i nästa sågar allt vad kvalitetsmått heter och hävdar att det skulle vara helt fel att fördela resurser utifrån kvalitetsmått. Eftersträvar vi kvalitet vid alla lärosäten runt om i är det också just kvalitet vi måste premiera. Jag måste bemöta en rad påståenden. Jag har inte sagt att regeringen säger att det inte kommer att slås ihop några lärosäten. Däremot har jag sagt att vi inte kommer att slå ihop några lärosäten. Linnéuniversitetet är ett väldigt bra exempel på ett samarbete som har vuxit fram underifrån. Det är få, om ens någon, som längtar tillbaka till eller . Det samarbetet har kommit till underifrån, och det har givetvis kommit till tack vare en viss stimulans från statligt håll. I budgeten finns sådana pengar avsatta, men det bygger på att trycket kommer underifrån. Jag är decentralist, jag är ju centerpartist. Vi befinner oss på en resa mot ökad autonomi för våra lärosäten. Detta innebär givetvis att det är upp till varje lärosäte att bestämma om man ska gå samman med någon annan eller inte. Men det innebär också i konsekvensens namn att kommer det en förfrågan från högskolestyrelsen eller universitetsstyrelsen, som det gjorde i fråga om Linnéuniversitetet, ska den bemötas. Att vara både örn och mullvad är klokt. Det försöker även jag vara. Det jag kan konstatera än en gång är att i den mån det kommer andra signaler än dem jag har gett uttryck för här från departement står detta i strid med regeringens linje. Det bör också vara svaret till dessa, om det nu är så att det här händer. I detta anförande instämde (C). 11 (S): Jag var inte med utbildningsutskottet i , så jag kan inte värdera vad kommissionären sade. Men jag har varit i , och jag ska nu förvåna med ännu mer från politiska redaktör, av samma snitt och blomsterfång som härrör från, och citera följande ur en ledare. behöver mer högutbildad arbetskraft. Den utbyggnad som inleddes innan alliansen bildade regering var därför logisk. Fokus låg på ökad kvantitet, fler platser och fler lärosäten. Tillgängligheten skulle bli bättre, den sociala snedrekryteringen minska. Här har de regionala högskolorna haft stor betydelse. De fyller även en funktion genom att förse sitt närområde med kompetent arbetskraft. Så har utbildat människor som sugs upp av den lokala och regionala arbetsmarknaden. Det är kloka ord från en ledare i . Sedan fortsätter den med stark kritik mot regeringens omfördelningspolitik mellan högskolorna. försöker skapa en konfliktyta mellan de anrika och historiska universiteten och de nyare högskolorna. En sådan konflikt finns inte. Vi behöver de traditionella studieorterna och universiteten och insikten att de mindre och medelstora högskolorna aldrig hade levt, utvecklats eller ens etablerats om det inte hade funnits en medveten politik. Jag konstaterar att med den kunskapssyn som företräder, det sociala perspektivet och bristande grunder i tillväxtperspektivet, hade vi inte haft några mindre och medelstora högskolor. Ute i landet finns en bred politisk samstämmighet, från vänster till höger, mellan fackföreningar, näringsliv och dem som verkar på studieorterna, om att det som pågår är en urgröpningsprocess för de mindre och medelstora högskolorna. Om du bara premierar sökantal och vetenskapliga artiklar har den som redan är attraktiv och har mycket resurser ett kraftigt försprång. Vad hade varit om det inte hade skett en mycket medveten prioritering av studieplatser, forskning och utveckling? försöker omvänt ta tillbaka den reform som har inneburit så mycket för regional utvecklingskraft i vårt land och så mycket för att överbrygga sociala omöjligheter som tidigare fanns för arbetarbarn och andra från icke studiemotiverade miljöer att ta sig igenom högskolan. Så många ute i landet har vuxit, och näringslivet har vuxit. Det hade inte skett om styrt . På vilket sätt bidrar du till tillväxtkraften om du slår samman högskolor? 12 Utbildningsminister (FP): Alla ställer samma fråga, trots att jag besvarade frågan redan i mitt första inlägg. Låt mig besvara den igen. Regeringen kommer inte att mot lärosätens vilja slå ihop högskolor. Om två eller flera lärosäten däremot vill gå samman kommer regeringen att underlätta den saken. Det är precis det jag skriver i artikeln, och det är vad regeringen säger och vad andra företrädare för Alliansen säger i debatten. Jag säger offentligt och till rektorerna att de måste vara medvetna om de förändringar som kommer att ske. En sådan sak är den demografiska förändringen. Låt mig säga till , , och att några av de mindre regionala högskolorna har ett svagt söktryck av studenter. Det som kommer att hända när de totala ungdomsvolymerna sjunker och de sjunker kraftigt är att de attraktiva lärosätena kommer att fortsätta att vara fyllda. De har ju långa köer . Ett antal av de regionala högskolorna jag behöver inte nämna dem men några har länsrepresentanter med i debatten fylls med många andrahandssökande som inte kom in på sina förstahandsval på de attraktiva lärosätena. När studentvolymerna sjunker kommer dessa studenter att komma in på sina förstahandsval. Om antalet studenter minskar kommer det antalet inte att minska lika mycket rakt över. Alla lärosäten blir först av förstahandssökande, men sedan kommer några lärosäten att bli av med alla andrahandssökande som fyller ut högskolorna. Ledningarna för några högskolor och lärosäten vet detta. De står inför mycket omfattande nedgångar i studentantal. Jag har inga invändningar mot att ta in äldre studenter. De tas in på löpande band. Men det går inte att ta in några som inte söker. Det är den utmaningen man står inför. Om studentantalet halveras på ett lärosäte följer resurserna efter. Det finns inga förslag på förändringar i den frågan från något parti. Resurserna följer studentantalet. Det betyder att man blir av med hälften av personalen professorer, doktorer, lärare och möjligheten att upprätthålla en diversifierad kompetens i mängder av ämnen. Ju högre upp vi kommer i utbildningsväsendet, desto mer diversifierad behöver lärarkåren vara. På lågstadiet undervisar en klasslärare i allt. På universiteten krävs många diversifierade kompetenser doktorer och professorer. Det är därför en viss stordrift underlättar för kvaliteten. Det var det som och insåg när de gick ihop. Detta är bedömningar som lärosätenas ledningar tillsammans med lärosätenas styrelser får göra själva. Jag vill varna för inställningen att status quo överallt är det som bäst gagnar den lokala utbildningsnivån. Om en regional högskola, eller ett universitet, ett lärosäte, blir av med ett antal examinationsprövningar som studentvolymerna sjunker kraftigt är risken att det inte över huvud taget bär sig för att få ihop kvalitet. Då blir lärosätet vid nästa granskning av med ytterligare examensrätter precis som någon beskrev här därför att kvaliteten brister i de ämnen som återstår. I det läget kan det vara ett bättre alternativ att samarbeta eller gå samman med ett annat lärosäte. Men det får de välja själva. Jag tänker inte tvinga någon, och jag vet att jag väcker debatt när jag säger detta. Jag vill att vi i , och också har utbildning av högskoleingenjörer, lärare och sjuksköterskor och andra. För att det ska ske måste det finnas tillräckliga studentvolymer och tillräcklig akademisk kvalitet på utbildningarna. Det nya systemet med tuffare kvalitetsgranskningar ska fullföljas. Studentvolymerna är som de är. Det går inte att göra mycket åt. De kommer att sjunka. Det är den utmaningen lärosätena står inför. Det kan inte trollas bort med några högtidsord i talarstolen. Det är den verklighet vi möter. 13 (S): Det är oerhört dystert att höra tala om dessa saker och oerhört dystert att få höra att högskolorna inte duger, att det inte går att höja kvaliteten på dem utan att de ska slås ihop, att de ska bli filialer, att de inte har någon framtid. Det är vad vi ska tolka ut av vad säger. I stället borde vi tänka tvärtom, att om söktrycket går ned finns chansen att höja kvaliteten på de högskolor som på vissa områden inte har tillräckligt hög kvalitet. På så sätt skapas fler platser. I stället verifierar denna negativa spiral. Sedan var det frågan om de demografiska förändringarna. Låt oss titta på hur det har varit i samband med hög arbetslöshet. Det är oroligt i världen. Trots att vi har en massarbetslöshet på finns signaler på att arbetslösheten ska bli ännu högre. I sådana tider ska man satsa på utbildning. Det ska vara kunskapslyft, utbildning, komvux och även högre utbildning. Man ska inte försämra möjligheterna för ungdomar att söka till högskolan. Det är ju något ni har gjort i och med att ni har försämrat möjligheterna för ungdomar att få högskolebehörighet. vill ni att färre ska få högre utbildning. Sedan gömmer ni er bakom demografiska förändringar när ni i själva verket har chansen att höja kvaliteten. har inte svarat på min fråga. Om forskningsanslagen slås ihop för samtliga högskolor i landet blir det av det totala forskningsanslaget. Tycker att det är rimligt? 14 (S): Jag vill påminna om att i kvalitetsgranskningar har de regionala högskolorna i stort sett likartade resultat som de traditionella universitetsorterna. Det varierar lite grann för olika program. Men vi ska komma ihåg detta så att bilden inte blir att de regionala högskolorna är generellt sämre i allt. Det är en nidbild som är felaktig, och det måste dementeras. Ända sedan man startade de regionala högskolorna har debatten om kvalitet pågått, och det har funnits ett tryck från vissa politiska krafter och från vissa företrädare för akademier och verksamheter som har ifrågasatt kvaliteten på de regionala högskolorna. Det har visat sig vara fel. Det har gått att bygga upp en verksamhet som håller kvalitetsmässigt. Vi har 18 000 studenter i många olika varianter knutna till . Man har utvecklat verksamheten bland annat med distansstudier. Utvecklingsklimatet är intensivt, och det är ett förändringstryck. Man har utvecklat en yrkesrelevant akademisk utbildning. Det kanske ska jämföras med den trögrörlighet som lite grann präglar de traditionella universitetsorterna. Det är också värt att säga i sammanhanget. När vi diskuterar de demografiska förändringarna ska vi komma ihåg att genom de förändringar som sker i gymnasieskolan, där elever på de yrkesinriktade programmen inte längre med automatik uppnår examensnivåer så att de kan söka vidare till högskolan, minskar sökandeunderlaget till högskolan . Det ser jag också som någonting negativt. Det handlar inte om kvantitet i stället för kvalitet. Det handlar om kvalitet över hela landet. Men det tar tid att bygga kvalitet. Jag tackar för debatten och hoppas att den har påverkat ministern i någon mening. 15 (S): Eftersom jag känner både och får jag säga att jag tyvärr tror att förhoppningar om förändring är något ogrundade. Men förhoppningar kan vi alltid ha. Jag tror att är fast i en väldigt tydlig dogm. Det finns någonting instrumentellt i regeringen. Man säger en sak, men man har motorer som driver i en annan riktning. Det finns krafter i regeringen, framför allt företrädda av moderater och folkpartister, som aldrig har accepterat de mindre och medelstora högskolorna, framför allt på grund av den sociala skiktningen. Ni har inte den uppfattning som vi socialdemokrater har att allt fler ska ges möjlighet att tillägna sig en högskoleutbildning. Vi vill det både för att människor ska växa och för att ska växa eftersom det är en viktig regional utbildningspolitik. Ni har en annan uppfattning än vi. Det är därför ni har förändrat gymnasieskolan så att gymnasieprogrammen inte är högskoleförberedande. Det är oerhört medvetet. Och sedan inför ni en anslags- och fördelningspolitik som premierar de traditionella lärosätena. säger att man svälter ut bakvägen. Man behöver inte fatta några beslut, utan många mindre och medelstora högskolor kommer att falla av sig själva. Och det är i önskad riktning. Det är skolpolitik: mer elitism och mindre omfördelningspolitik i landet. Det är inte vår politik. Därför tänker vi fortsätta att ta debatten, kanske inte för att du kommer att ändra dig men för att tydliggöra den felaktiga politiken. 16 Utbildningsminister (FP): Jag har roat mig med att granska de förslag som oppositionspartiet lägger fram i sin budget. Jag kan konstatera att det inte återfinns mycket där av det ni säger här i er retorik. Ni säger att ni ökar antalet högskoleplatser. och framåt drar regeringen ned 16 000 platser. Det gör vi, och ni kritiserar oss för det. Men ni drar ned 7 300. Ni drar också ned platser. Ni ökar inte antalet platser. Ni har något mer än vad vi har, men jämfört med är det en neddragning. Låt oss slå fast det. Detta att ni ökar är en ren bluff. Det går att läsa i era motioner att ni i själva verket drar ned antalet platser. Det andra är att ni säger att ni vill att av 3035-åringarna ska ha gått igenom högskole- eller yrkeshögskoleutbildning . Om det ska ske måste man bygga ut med 50 000 platser i högskolan. Det kostar 6 miljarder med studiemedel. Ni anslår 850 miljoner. Det kommer att bli precis som ni gjorde förra gången: Ni bygger ut mängder av platser utan finansiering. Det ska finansieras inom ram, säger man. Det blir den största kvalitetssänkningen per plats sedan ni gjorde det . skakar på huvudet. Läs din egen motion! Läs partiets motion! Det ska vara som har gått på högskolan. Ska det ske krävs det en utbyggnad med 50 000 platser . Det kostar 56 miljarder. Ni anslår en bråkdel av det. undrar man vilka som ska gå på de platserna, för det finns inte sökande till dem. sade något som är oerhört avslöjande: diskuterar en sidofråga han diskuterar kvalitet. Det sade här i talarstolen. Då kan jag säga att det är precis det som är huvudfrågan för regeringen: kvaliteten i utbildningen. Det är därför vi har skärpt kvalitetsgränserna, och det är därför som de lärosäten ni nämner i era interpellationer har blivit av med utbildning. Det är inte så att vi fördelar examensrätter. Det är en kvalitetsgranskning som sker. Jag kommer att stå för det. Kvaliteten ska vara hög i det svenska högskoleväsendet för ungdomarnas skull. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2011/12:60 om utbildning och arbetsmarknad 17 Utbildningsminister (FP): har frågat mig genom vilka initiativ och förändringar av utbildningspolitiken jag avser att åstadkomma en bättre samklang med framtidens arbetsmarknad och näringslivets behov. Regeringens politik syftar till att höja kvaliteten på utbildningen, på samtliga nivåer. Regeringen har initierat ett flertal insatser för att stärka kvaliteten och åstadkomma en utbildning som svarar mot arbetsmarknadens behov för såväl unga som vuxna. För det första har reformer genomförts i för att stärka kunskapsuppdraget och öka måluppfyllelsen. Det är långsiktigt viktiga förändringar för att eleverna ska vara väl förberedda för gymnasieskolan och kunna uppnå en gymnasieexamen inom avsedd tid. För det andra har en ny gymnasieskola införts från . Reformens huvudsyfte är att eleverna ska bli bättre förberedda för vidare studier och för yrkeslivet. Kraven höjs, utbildningarna renodlas och ämnen som ger respektive program dess karaktär får ett ökat utrymme. För yrkesprogrammen har arbetsmarknadsanknytningen förstärkts, och nationella råd har införts för att höja kvaliteten och säkerställa att utbildningsinnehållet motsvarar behoven på arbetsmarknaden. Behovet av personer med kortare ingenjörsutbildning förväntas bli stort, och därför har det påbörjats en försöksverksamhet med ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan. Utbildningen, som syftar till en gymnasieingenjörsexamen, ska delvis vara förlagd till en eller flera arbetsplatser, och försöksverksamheten ska stegvis utökas. Jag vill även nämna de olika möjligheter till lärlingsutbildning som regeringen har inrättat. I gymnasieskolan är nu den gymnasiala lärlingsutbildningen en reguljär utbildningsväg, och för vuxna inleddes en satsning på lärlingsutbildning där statsbidrag lämnas till kommunerna. Frågan om en ny anställningsform för den som går en gymnasial lärlingsutbildning bereds inom . Regeringen har också tillkallat en särskild utredare med uppdrag att utreda och föreslå lösningar avseende en ny anställningsform för unga, så kallad lärlingsprovanställning. För det tredje når regeringens satsning på yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux) sin största omfattning, motsvarande 24 800 helårsplatser. Satsningen var planerad att fortgå till utgången av 2011 men bör mot bakgrund av det rådande läget på arbetsmarknaden förlängas under . För det fjärde har inrättats. av deltagarna får arbete eller startar företag efter avslutad utbildning, och arbetslivets medverkan i utbildningarna har stor betydelse för dessa resultat. Regeringen bedömer att spelar en strategisk roll när det gäller att förse arbetslivet med kvalificerad arbetskraft. För det femte stärks kvaliteten i utbildningen på universitet och högskolor. Under ett par årtionden har grundutbildningen byggts ut snabbt som ersättningsbeloppen urholkats. När nu ungdomskullarna minskar kraftigt bedömer regeringen att tillkommande resurser ska användas till att höja kvaliteten på befintlig utbildning. föreslår regeringen att resurser omfördelas till utbildningar med en stark efterfrågan både från arbetsmarknaden och från många studenter. Det gäller till exempel läkarutbildningen och civilingenjörsutbildningen. Regeringen avser också att följa den framtida efterfrågan för att vid behov återkomma med förslag på fler omfördelningar. Jag anser att insatserna inom utbildningsområdet står väl i samklang med de behov som finns på arbetsmarknaden. Regeringen följer naturligtvis noga utvecklingen när det gäller överensstämmelsen mellan utbildningsutbudet och arbetsmarknadens behov. 18 (S): Under den vår vi lämnat bakom oss interpellerade jag tre statsråd om de viktigaste tillväxthämmande faktorer som finns i vårt land flaskhalsar i arbetet att få ekonomin att växa. Det handlade om bostadspolitik, där vi inte bygger på de viktiga, expansiva orterna. Det handlade om infrastruktur, där tågen är för få och inte kommer , och likaså vägar och annat. Det handlade också om det kanske viktigaste av allt, nämligen utbildning. Den debatten hade jag med finansministern. Jag konstaterar att i den debatten och i de andra debatterna hade regeringen ungefär samma inriktning: Vi har inte råd att satsa. Vi har inte råd att satsa på att bygga bostäder. Vi har inte råd att satsa på en god infrastruktur. Vi har inte råd att satsa på utbildning. Det är därför jag återkommer om utbildningsfrågorna en gång till. I vårt land har vi en ungdomsarbetslöshet på . fick vi veta att utpensioneringen av ungdomar, de som inte alltid har det så enkelt, på ett dramatiskt sätt ökar. Allt fler blir bidragsberoende i och när så många stängs ute och inte släpps in eller ges tillfällen, och när vi har en brist på arbetskraft i många regioner. Jag läste i en lokaltidning om en grannkommun till min hemstad . I expanderar företaget . De behöver en operatör till rörlaser, rörbockare och annat som kräver utbildning och kunskap. håller vi tvångsvis ungdomar som är arbetslösa utanför utbildning, och söktalen till de program på gymnasieskolan som är förutbestämda att svara upp mot dessa behov faller på ett dramatiskt sätt. Bland det allvarligaste av allt är regeringens gymnasiepolitik och den reform som satts i sjön. Den har lett till resultatet att ungdomar som kanske vore väl lämpade att utvecklas i en yrkesorienterad gymnasieutbildning och arbeta på Steelnova i , eller andra företag, nu över huvud taget inte söker sig dit. har nämligen genom inskränkningar i gymnasieskolan sagt: Du snickare, du smed bliv vid din plats livet ut! Gymnasieskolan ska icke ge dig förberedelse eller lockelse att med nya och andra vingar flyga in på högskolan. Han drar då undan arbetskraft från industrin och intresset för utbildningen. Vad tar du för intryck av de förändrade sökrelationerna till gymnasieskolan, ? 19 Utbildningsminister (FP): En tredjedel jag tycker att ska lägga siffran på minnet av de ungdomar som har gått i gymnasiet har slagits ut. Dem pratar aldrig om. De många ungdomar som tvingades bli högskolebehöriga och därför inte orkade med att gå färdigt skolan hoppade av eller blev underkända. Varför bryr ni er aldrig om de ungdomarna? Precis som sade har en hög ungdomsarbetslöshet. Man kan räkna på olika sätt; det går att komma upp i siffror som är betydligt högre än de som talade om.