prot · GY0981 · 2011-04-01 00:00:00 — Ni och vi tillsammans styr Försvarsmakten. Vi beslutar utifrån en proposition om försvarets inriktning och ibland om mer detaljerade inriktningar. Men de är målstyrda. Försvarsmakten har själv att leva upp till de krav vi lägger på den, till exempel att kunna försvara hela vårt land, givet olika klimat- och naturtyper. De har därför att själva avgöra vilka behov de har av övningsfält i , eller på andra platser i landet. Sedan ska deras önskemål vägas av i en miljöprövning. Vi har ibland ambitiösa miljömål. Till exempel vill vi att man skiftar ut användningen av blyad ammunition, vilket man gör i alla de fall som inte handlar om skjutbanor som har byggts om särskilt för att kunna hantera utsläpp just från blyad ammunition. Det är ambitiöst, därför att det är dubbelt så dyrt. Men det är viktigt. Jag vill också beröra det som sägs om övning tillsammans med andra. har röstat för att ska genomföra en internationell insats i som inte hade varit möjlig utan att tidigare hade övat just flyginsatser tillsammans med andra, till exempel Loyal Arrow som ägde rum uppe i Luleåtrakten. Man kan inte åka i väg till en internationell insats och tro att man där kan börja samverka utan att tidigare ha övat. Vi gör övningar med andra därför att vi ska ha förmåga att göra till exempel krishanteringsinsatser, som den som har röstat för, tillsammans med andra, också utanför vårt eget territorium. Det är två uppgifter, försvara och försvara också freden internationellt. Då behöver man öva tillsammans med andra. 50 HANS (V): Inledningsvis konstaterar jag att försvarsministern verkar tro att vi måste genomföra gemensamma militärövningar i för att kunna delta i en flyginsats ovanför . Låt mig betvivla detta uttalande. har sagt att han är övertygad om att regeringen kommer att fatta ett klokt beslut. Jag önskar att jag var lika övertygad om det. Tyvärr är jag inte det. Det är trots allt så i politiken att ett icke-svar oftast också är ett svar. Jag har ställt två konkreta frågor till försvarsministern, två allmänt hållna frågor som det skulle vara fullt möjligt för försvarsministern att besvara. Den första frågan var: Är det lämpligt att utöka användandet av skärgårdsskjutfältet i ? Jag har inte fått något svar. Jag har frågat om är en lämplig plats att genomföra internationella militära övningar på. Inte heller detta har jag fått något svar på. Uppenbarligen är det så att göteborgarna och de boende i ska ställas inför fullbordat faktum. Först efter att regeringen har fattat sina beslut ska man meddelas och informeras om att detta beslut är fattat. Vilken är möjligheten då för de boende att påverka och ha inflytande över processen? Jag vill också påminna försvarsministern om att jag som folkvald riksdagsledamot visst är lagstiftare, men jag är också folkvald av mina väljare hemma i , inklusive dem som har röstat på mig ute i . Det är också mitt ansvar och min plikt att företräda mina väljare i när de nu uttrycker oro inför utvecklingen i skärgården. Jag vill lyfta fram en annan aspekt på denna fråga som jag tror att försvarsministern kan svara på, om han nu har den politiska viljan. Det handlar om informationen till de boende, som också har brustit. Många boende i skärgården upplever att de inte har information om det som kommer att ske. Det här viktiga avgörande beslutet offentliggjordes genom en liten annons i , och det kan knappast vara rimligt. Här finns nu ett stort behov av att försvarsministern agerar för att de boende ska få tydlig information om utvecklingen. Jag vet att många boende i har efterfrågat att försvarsministern själv ska komma till skärgården för att informera och svara på frågor. Jag kan säga att försvarsministern alltid är välkommen till för att svara på boendes frågor och möta deras oro. 51 (MP): Jag vill också konstatera att det inte har kommit så mycket svar på interpellationerna, men jag har naturligtvis förståelse för att det inte går att ge detaljsvar. Jag representerar både människor i jag är själv bohuslänning och de miljö- och naturvärden som allt som oftast sätts åt sidan. Människor är oroliga, förtvivlade och skeptiska till att man utökar skjut- och övningsverksamheten, inte minst i omedelbar närhet till en halvmiljonstad och till ett område med synnerligen omfattande turism. Det är väldigt märkligt. Intresse mot intresse kvarstår. Det finns kritik och det finns oro över den här processen, över hela ärendet, över informationen och över bristerna i olika led. Det finns en välkänd sång som heter Inbjudan till som brukar sjungas av en mycket välkänd sångduo i som heter Öbarna eller kanske av , som är en god sångare och gitarrist. Det är en väldigt vacker låt till en väldigt vacker skärgård, som jag hoppas att vi fortsatt ska få ha. 52 Försvarsminister (M): Jag åker mer än gärna till både södra och norra skärgård, dock inte därför att det är jag som kan svara på de här frågorna. Jag tror att jag har gjort det tydligt under den här debatten att frågan om behov får Försvarsmakten svara på som självständig myndighet. Frågan om miljöprövning får Miljöprövningsdelegationen i och miljödomstolen främst svara på. Jag vill lugna kammaren med att det självklart var så att också var emot övningen Loyal Arrow utanför som gav grunden för att vi kan samverka i flyginsatser tillsammans med Natoländer, som den insats han själv har röstat ja till och som gäller att skydda civila i . Det är nämligen så man bygger interoperabilitet, eller enklare uttryckt samverkansförmåga. Man kan inte tro att man bara åker i väg till ett annat land och där börjar fungera tillsammans. Vi måste börja på hemmaplan. Är då lämpligt för detta? Det är inte jag som avgör det. Det är nämligen så, återigen, att det är en självständig myndighet, Försvarsmakten, som bedömer militära behov, var det är bäst att öva, tillsammans med vem det är bäst att öva och hur ofta och hur stort man behöver öva. Sedan finns det en process att väga av Försvarsmaktens intresse gentemot andra samhällsintressen. Jag har stor respekt för alla de aspekter som debattörerna har tagit upp , som vikten av växt- och djurliv, turismens förutsättningar, förutsättningar för byggnation och för boende i alla delar av . Men detta är aspekter som inte jag har att väga av, utan det sker inom ramen för en miljöprövning. Därmed ska heller ingen ställas inför fullbordat faktum, för man ska ha möjlighet att medverka med synpunkter i den processen. Summa summarum, fru talman, är detta en intressant debatt om ett viktigt ärende. Men det är inte jag som styr vare sig miljöprövningen i miljöprövningsdelegationen eller Försvarsmaktens behov. Det är processer de hanterar själva. Det är den ordning som är upprättad för att hantera sådana här saker och göra goda avvägningar. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2010/11:278 om förändringar i arbetstidslagen 53 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat mig på vilket sätt jag avser att säkerställa att arbetstidslagen också fortsättningsvis fungerar som en skyddslag och om jag avser att ta initiativ till att nuvarande dispenskrav för övertidsuttag mildras genom ändringar i arbetstidslagen och i så fall hur. Han har vidare frågat på vilket sätt jag avser att garantera de fackliga organisationerna fortsatt inflytande över reglerna kring övertidsuttag och vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra att skyddet för den enskilde arbetstagaren urholkas. Arbetstidslagen innehåller bestämmelser om bland annat maximal veckoarbetstid, övertid och rätten till vila och vecka. Avvikelser från lagen får endast göras genom kollektivavtal. Dessa avtal måste hållas inom ramen för EU:s arbetstidsdirektiv. För större delen av arbetsmarknaden träffas kollektivavtal om arbetstid. De ändringar av bestämmelserna för övertid som föreslås omfattar endast arbetsgivare som inte är bundna av sådana kollektivavtal. beslutade regeringen om en proposition om förändringar i arbetstidslagen där det bland annat föreslås att dispensförfarandet för uttag av extra övertid ska upphävas. Syftet med att upphäva dispensförfarandet är att göra reglerna för övertidsuttag enklare att tillämpa. De nuvarande reglerna har inneburit en del administration för de arbetsgivare som har behövt söka dispens. Den föreslagna lagregleringen av övertidsuttag innebär inte någon ändring i sak för övertidsuttaget jämfört med dispensförfarandet. Enligt förslaget ska arbetsgivare få ta ut extra övertid upp till om det finns särskilda omständigheter och under förutsättning att situationen inte har gått att lösa på annat rimligt sätt. Detta speglar den praxis som har haft när det gäller beviljande av dispens för uttag av extra övertid. Som jag tidigare nämnt får avvikelser från bestämmelserna om uttag av extra övertid göras genom kollektivavtal förutsatt att kollektivavtalet håller sig inom ramen för arbetstidsdirektivet. Eftersom merparten av arbetsmarknaden har träffat kollektivavtal om övertid har de fackliga organisationerna även fortsatt ett stort inflytande över reglerna kring övertidsuttag. Och genom att träffa kollektivavtal har parterna dessutom möjlighet att anpassa villkoren för övertidsuttaget till den specifika verksamhet som avtalet omfattar. Liksom tidigare utövar tillsyn över att arbetstidslagens bestämmelser följs. Eftersom möjlighet att kontrollera uttaget av extra övertid genom att dispensförfarandet nu tas bort anser regeringen att det är lämpligt att det ändå finns en ytterligare möjlighet att kontrollera att övertidsuttaget inte missbrukas. Skyddsombuden kommer därför genom de nu föreslagna lagändringarna att få en stärkt roll att ingripa gentemot arbetsgivare som missbrukar reglerna om extra övertid, mertid och nödfallsövertid. 54 (S): Tack, arbetsmarknadsministern, för svaret! Jag har några följdfrågor utifrån det som ministern har svarat. Det handlar om efterlevnad av dagens lagstiftning. Man kan ändå anta när man läser propositionen och det förslag som ligger här i kammaren för beslut framgent att efterlevnaden av dagens lagregler är dålig i den här delen. Det kanske är regeringens tro kring detta eftersom man för över den här delen när det gäller lagbrotten till att prövas av , medan regeringen i stället menar att kravet på dispens innebär onödig administration för arbetsgivare. Jag vill få ett klarläggande där: Hur ser regeringen och framför allt ministern på efterlevnaden av dagens lagstiftning? Vi tycker från vårt håll, också i den motion som vi har väckt i utskottet och som kommer att behandlas framgent, att risken är väldigt stor att man kommer att blanda samman begreppen när det gäller extra övertid och extra mertid, alltså det som får tas ut utöver de som finns i lagstiftningen. Risken är uppenbar att man som arbetsgivare kommer att kunna ta ut rakt av. Det är välkänt att övertidsarbete medför hälsorisker. Det finns forskning på det. Med de föreslagna reglerna befarar i vart fall vi att allmän övertid och extra övertid kommer att blandas samman och att det totala övertidsuttaget kommer att öka. Det innebär i praktiken att det blir ett allmänt tak för övertidsuttag per arbetstagare och kalenderår. Då är min fråga till ministern: ministern den uppfattningen? Kollektivavtalsmodellen hänvisar man till i propositionen. Det tycker jag är bra. Ministern vet att vi har samma uppfattning när det gäller den svenska modellen, att det är viktigt att värna den. Det är en lagstiftning för de företag som inte har kollektivavtal. Men risken är ändå att det blir normgivande, så att man kanske inte har samma vilja som tidigare att teckna kollektivavtal, om man ser att det går att hantera lagstiftningen på det sättet att den här grundtryggheten finns i den aktuella modellen. Jag har ytterligare en fråga till ministern. Det handlar om och deras hantering enligt propositionen av dispensärenden. har i sin hantering av dispensärenden begärt att arbetsgivaren visar att kollektivavtal inte har kunnat träffas genom att förhandlingsprotokoll biläggs ansökan. Det kommer inte att vara möjligt. Hur kommer kontrollen och efterlevnaden av detta att se ut framöver? Risken är uppenbar, som vi ser det och som vi tolkar den nya propositionen, att man kanske kommer att försöka utnyttja möjligheten att inte teckna kollektivavtal. Det är ganska oroväckande. Jag vill gärna ha svar på det. I mitt nästa inlägg tänkte jag återkomma lite till nödfallsövertiden. 55 Arbetsmarknadsminister (M): Jag vill först understryka att reglerna är ett led i regelförenklingsarbetet. De är inte bara, som jag kanske nämnde i mitt svar, till för arbetsgivaren utan är också till för , för att verket ska kunna frigöra resurser för sina kärnuppgifter. är det bara mellan 50 och 100 ansökningar . Själva förslaget härstammar också från en egen utredning som har gjort, där de har fått föreslå vad som skulle kunna förenklas utan att det får negativa effekter. Förslaget härstammar från den utredningen, som också har varit remitterad. Remissvaren är lite blandade. Min uppgift har varit att försöka hitta en rimlig balans mellan kraven från arbetsgivare och arbetstagare. Vår uppfattning är inte att detta kommer att leda till ett ökat övertidsuttag. Det finns också en skrivning beträffande särskild övertid om att situationen inte har gått att lösa på annat sätt. Ytterst kan facken begära prövning i Arbetsdomstolen. Hade man kunnat lösa det på annat sätt var det inte okej att ta ut extra övertid på . Förslagen i sak innebär alltså inte någon förändring i sak mot hur det är . Vi har också gjort en skärpning av skyddsombudens roll, för att balansera upp detta med kontrollmekanismen. I fråga om olika begrepp inom arbetsrätten är min uppfattning att det ska vara lätt att göra rätt och att det ska vara dyrt och svårt att göra fel. Det ligger på arbetsgivaren att ta reda på vilka arbetsrättsliga regler som gäller. Det är kanske inte alla som kan alla regler, men om man gör dem mer transparenta och enklare tror jag att det ökar möjligheten för arbetsgivaren att göra rätt de allra flesta vill göra det. praxis har varit att bevilja den extra övertiden i de fall som verket får ansökningar. Det innebär alltså inte någon större förändring. frågade hur tillsynen ska se ut. Det är en fråga för att bestämma hur tillsynen ska se ut i praktiken. För mig är det viktigt att verket utövar tillsyn, framför allt för de företag som inte har kollektivavtal när det gäller arbetstidslagens regler. Positivt vill jag avslutningsvis säga att det var 8 000 fler företag i som tecknade kollektivavtal enligt . På det sättet går det åt rätt håll. Vi ser ingen minskning av viljan eller möjligheterna att teckna kollektivavtal, som i grunden är det starkaste skyddet för de anställda. 56 (S): Tack så mycket för det svaret! Jag har en fråga när det gäller nödfallsövertiden. Där är förslaget att man ska ta bort kravet på att söka tillstånd hos för nödfallsövertid som ska tas ut än . På samma sätt ska man ta bort kravet på dispens för extra över- och mertid. Vi ser naturligtvis faran att detta kommer att öka av det totala uttaget. Då är min fråga när det gäller nödfallsövertiden och tillsynen i det fallet: Hur ser ministern på det? Hur ska den delen hanteras? Vad jag tycker kan vara positivt med propositionen man ska även kunna ge beröm när det finns något som är bra är att skyddsombudens ställning på arbetsplatsen stärks. Det tycker jag är positivt. Men där finns det också ett stort bekymmer . På väldigt många arbetsplatser saknas det skyddsombud, framför allt på de arbetsplatser där det inte finns kollektivavtal. är det låg facklig aktivitet på de arbetsplatserna också. Det kan vara dålig arbetsmiljö och annat. Men framför allt saknas det ofta förtroendevalda i form av lokala skyddsombud. Det innebär per automatik att ansvaret i stället hamnar hos de regionala skyddsombuden. Där finns det bekymmer. har det lokala skyddsombudet bäst kännedom om den lokala arbetsplatsens villkor, förhållanden och annat. Det regionala skyddsombud kanske inte har kännedom om all förekomst när det gäller övertid och mertidsuttag. Risken är att det innebär att man inte har särskilt stora möjligheter att ingripa. Jag skulle gärna vilja höra ministerns kommentar just när det gäller den frågeställningen. 57 Arbetsmarknadsminister (M): Jag delar uppfattningen om vikten av att det finns människor som vill och kan åta sig uppdraget att företräda sina kolleger på arbetsplatsen och ta uppdrag som både skyddsombud och fackliga förtroendemän. Något som regeringen genomför är att det i ämnet samhällskunskap på och gymnasiet kommer att ingå kunskaper om arbetsmarknadens funktionssätt, parternas roll samt rättigheter och skyldigheter på arbetsmarknaden, liksom arbetsmiljö. Jag tror nämligen att ungdomar tidigt behöver få insikter i vad som gäller. Arbetsmiljölagen gäller dessutom i skolan. Om man får insyn i vad det innebär att vara anställd och vilka skyldigheter man har, då kanske det , om parterna också kommer in mer i skolan, kan väcka ett intresse. Jag är lite förvånad över hur det är i de branscher som utpekas för att det i vissa fall förekommer bristande arbetsvillkor vi har haft flera interpellationer om det. Där tycker jag att parterna och inte minst facket borde kunna ta ansvar för att försöka rekrytera fler medlemmar. Det måste ju vara den bästa drivkraften. Det är när man inte är nöjd med hur man ser samhället eller arbetsplatsen utvecklas som man verkligen vill engagera sig. Mycket av vårt politiska engagemang har ju fötts utifrån att man vill förändra och tillgodose sina rättigheter. Min uppfattning om nödfallsövertid är att det är oerhört sällsynt. I de fallen råder det oftast ingen tvekan om att man måste jobba. Då finns det nöd som innebär att man kanske ska rädda människoliv, att det är en katastrof eller något annat. Jag är inte så orolig för att det ska missbrukas. Däremot är det viktigt att man följer detta löpande och ser hur det utvecklas. Min förhoppning är att reglerna ska innebära att fler kan följa dem. Det ska bli enklare att tillämpa dem. Det ska inte bli så att fler människor är ute mer i övertid. Det är också en mycket dyr form av arbetskraft att ha människor på kvalificerad övertid. Min förhoppning är att man i stället anställer personer på riktiga jobb. 58 (S): Avslutningsvis vill jag fråga ministern om skyddsombuden. Ministern nämnde lite kort om satsningen på utbildning i skolan och annat. Vilka ambitioner har regeringen när det gäller skyddsombudens ställning framgent? blir det en ny roll för dem, när de kommer att hantera även de här frågorna. Som jag sade inledningsvis: På de arbetsplatser där man inte har kollektivavtal har man oftast inte några lokala skyddsombud. Man har det inte kopplat på det sättet. Det finns helt enkelt inte. Då lyfter man upp frågan till en annan nivå där det inte finns samma kunskap. Då är min fråga till ministern: ministern för avsikt att ta något initiativ för att kunna jobba med att rekrytera fler skyddsombud? Det handlar inte om att rekrytera rent fysiskt, för det är väl inte ministerns uppgift, men jag undrar om det går att stärka deras roll ytterligare. Kan vi göra något ytterligare i fråga om utbildningssatsningar och annat, exempelvis anvisa mer medel till eller vad det kan vara, för att stärka upp rollen för skyddsombuden? Det är en följdfråga dels kopplad till den här interpellationen, dels rent allmänt utifrån det svar som ministern har givit. 59 Arbetsmarknadsminister (M): Ett av framgångsrecepten i för vår relativt goda arbetsmiljösituation med få olycksfall och sjukdomsfall är att vi har en bra samverkan. Det är grundlagt i arbetsmiljölagen att man arbetar tillsammans, även om arbetsgivaren alltid är ytterst ansvarig. En del i vårt arbete handlar om att ha mer information och opinionsarbete riktat till arbetsgivare och att lyfta fram det positiva med en bra arbetsmiljö ur konkurrenssynpunkt. Det är inte minst viktigt när det gäller att kunna rekrytera människor framöver. Det kommer att bli en stor arbetskraftsbrist, och jag vet att det är viktigt för våra ungdomar med bra arbetsmiljö och inflytande på arbetsplatsen. räknas det som viktigare än att lönen är hög. Fler måste sprida både opinion och information om vikten av samverkan för en bra arbetsmiljö. Här är informationsstrategi en viktig del, även om tonvikten ska ligga på inspektion och tillsyn. Men den nya delen väcker ett intresse hos arbetsgivarna. Det arbete som parterna gör, till exempel inom Prevent, är mycket positivt. Arbetsgivarna ser att om de satsar pengar på en bra arbetsmiljö så lönar det sig rent ekonomiskt utöver att de anställda får en bra arbetssituation. Vi får se vad vi kan göra vad gäller rena budgetfrågor. Jag kan inte utlova några ytterligare medel. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2010/11:279 om arbetsmiljö 60 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat mig dels vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att förbättra kvinnors arbetsmiljöer, dels på vilket sätt jag avser att stärka arbete för en bättre arbetsmiljö för alla förvärvsarbetande i . Vidare har han frågat mig vad jag avser att göra för att i större grad än involvera de fackliga centralorganisationerna för att tillvarata deras kunskaper för att uppnå en bättre arbetsmiljö för ett hållbart arbetsliv. har vid jämförelser med andra länder en god arbetsmiljö när man ser till antalet anmälda olyckor och arbetssjukdomar. Men vi får aldrig luta oss tillbaka och vara nöjda. Målet måste alltid vara att så få som möjligt ska skadas i sitt arbete och att kunskapen om arbetsmiljöfrågor måste bli större. Det är också viktigt att bättre ta till vara och belysa arbetsmiljöns positiva effekter när det gäller att åstadkomma ett bättre arbetsliv för arbetstagarna och effektivare verksamheter. Jag delar uppfattning att kvinnor, sett ur ett helhetsperspektiv, drabbas av dåliga arbetsmiljöer i större utsträckning än män. Som ett led i regeringens arbete att förbättra kvinnors arbetsmiljö har vi gett ett uppdrag att genomföra en kunskaps- och informationssatsning för att motverka våld och hot i arbetslivet. Uppdraget har ett tydligt jämställdhetsperspektiv och ska särskilt inrikta sig på arbeten inom vård, skola och omsorg. Satsningen som pågår 20092011 omfattar sammanlagt . satsas ytterligare på en försöksverksamhet hos som avser nya metoder för en breddad tillsyn som når fler arbetsplatser. utför ett oerhört viktigt arbete. Det gäller såväl tillsynen som det förebyggande informationsarbetet och regelarbetet. Jag tror att det är av stor betydelse att finna en bra balans mellan verkets olika uppgifter. Jag ser positivt på att har utvecklat sin verksamhet på många områden. Vi ser till exempel att det inom tillsynsarbetet utförs långt fler inspektioner per inspektör än , vilket visar på en större effektivitet och bättre rutiner. För att öka inspektörernas närvaro på arbetsplatserna ser nu också över hela inspektionsprocessen. Det är också positivt att antalet krav i tillsynsbesluten har ökat, vilket tyder på att verkets arbete med urvalsmetoder för att identifiera de mest riskfyllda arbetsställena har gett resultat. Vi ser också hur verkets informationssatsningar har fallit ut väl och lett till ökade arbetsmiljökunskaper hos arbetsgivarna. Jag delar också uppfattning att arbetsmarknadens parter har betydelsefulla kunskaper om arbetsmiljöfrågor och att det är viktigt med samarbete. Regeringens handlingsplan för en förnyad arbetsmiljöpolitik togs fram efter ett antal möten med arbetsmarknadens parter. Den har överlämnats till och beslutats av . Även efter att denna lagts fram har jag haft möten och samråd med parterna. träffade jag också parternas representanter på ett högnivåmöte om arbetsmiljöpolitiken. Jag har ambitionen att fortsätta med dessa samråd och gemensamt med arbetsmarknadens parter diskutera hur vi arbetar vidare för att motverka dåliga arbetsmiljöer. 61 (S): Vad ska man säga? Snus är snus om än i gyllne dosor. var tidigare bäst i klassen när det gällde arbetsmiljö. Men det har hänt saker, och det är ministern väl medveten om. Låt oss titta på industrin.