prot · GZ0939 · 2011-11-30 00:00:00 — Här har EU en viktig roll att spela. Vi hoppas att den rollen kan bli ännu större. För det andra, fru talman, tas i betänkandet fasta på att fortsatt ska ha ett starkt engagemang för internationell fred och säkerhet. Ett uttryck för detta är naturligtvis våra fredsfrämjande insatser i och på västra . Det gäller även den avslutade insatsen i . Men insatser som dessa kostar pengar. Det gör att man måste prioritera detta område om man menar allvar med sin ambition. Det är också därför anslaget inom ett annat utgiftsområde, nämligen 6, har fördubblats för de internationella insatserna den senaste mandatperioden. Att främja internationell fred och säkerhet ställer dock andra krav än att skicka ut soldater på fredsfrämjande insatser. Det handlar också om att säkra att vi har kompetens, information och forskning även inom på detta område. , som redan har varit uppe i denna debatt, spelar här en viktig roll och är världsledande på sitt område. Jag tycker att det är bra att utskottet klart och tydligt skriver i betänkandet att det är viktigt att det finns en grund, men det är också viktigt att liksom andra forskningsinstitut måste kunna attrahera andra forskningspengar. Det har man lyckats väldigt bra med, och det fick vi väldigt bra förklarat hos utskottet. Det finns med i betänkandet. För det tredje handlar det om att stå upp för och värna de mänskliga rättigheterna, och då inte minst kvinnors situation i väpnade konflikter. Här är det viktigt att fortsätta betona det engagemang som redan finns och som visar sig inför resolution och 1820. Regeringen har antagit en förstärkt handlingsplan för att försöka få stopp på sexuellt våld mot kvinnor och flickor, motverka straffrihet i dessa länder och, precis som varit uppe tidigare i debatten, stärka kvinnors delaktighet, deltagande och inflytande i att bygga fred. Min kollega kommer strax att tala mer om detta. Avslutningsvis yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. 9 (SD) replik: Vi har hört lite olika infallsvinklar, och tänker jag att jag skulle vilja få lite klarhet i detta med svenska skattemedel till ryska reningsverk och till en form av biståndsinsatser i även om det inte längre kallas bistånd inom detta utgiftsområde. I regeringens budget står det nämligen klart och tydligt att inom anslaget till Sida för Östersjösamarbetet går huvuddelen inom miljösamarbetet till att finansiera reningsverk i . Jag undrar lite hur regeringen anser det försvarbart att man inte har råd att ta ansvar för till exempel äldreomsorgen i men har råd att finansiera reningsverk i . Jag skulle också vilja ha ett svar på när detta kommer att avslutas, om det nu är så att man instämmer i det jag har sagt om att det är dags att avsluta. Jag skulle vilja veta när regeringen tänker avsluta denna form av bidrag. 10 (M) replik: När man ställer olika utgifter mot varandra kan det ibland bli konstiga jämförelser. Här handlar det om att vi från sida tycker att det är väldigt viktigt att vi som är strandländer runt samarbetar för att försöka rädda vårt innanhav, som är väldigt känsligt. Det är känsligare än många andra hav; det är grundare, har mindre utbyte och en speciell fauna under vattnet som absolut är värd att beskydda. Därför har vi satsat mycket, och har vi hjälpt många länder runt både med kompetens och med reda pengar för att se till att vi tillsammans får ett renare hav som vi ska kunna njuta av och fiska i. Det ska även våra barn och barnbarn kunna göra. Däremot håller vi på med en omsvängning, vilket också redovisade. Här måste man väga olika saker mot varandra. Detta är så pass viktigt både för och för de andra att vi fortsätter att prioritera detta. Jag tror att vi alla tjänar på att ha ett renare . 11 (SD) replik: Jag ifrågasätter inte att vi har ett behov av ett renare och att det absolut är viktigt. Jag kan mycket väl tänka mig att kan bidra och hjälpa länder som inte har de ekonomiska möjligheterna. Vi är till exempel det kommer vi att ha en debatt om senare positiva till att bidra med miljösatsningar i utvecklingsländer. Det jag frågar här är dock varför vi ska bidra med finansiering till ett land som , som har de ekonomiska möjligheterna att stå för detta själva. Har det inte funnits möjligheter att genom olika avtal trycka på för att också ska ta ansvar för och att det ansvaret inte ska ligga på svenska skattebetalare? Jag är alltså inte emot ett renare i sak, men här är det fråga om ansvar. tar ansvar för sin del, och tar ansvar för sin del. Sedan kan vi samarbeta i utbildning och kompetens absolut. Regeringen har sagt ja till ett samarbete om den ryska gasledningen. Jag undrar om man inte här hade kunnat ställa vissa villkor och krav på att ta ansvar för när det gäller deras reningsverk. Hade detta kunnat vara en möjlighet att ställa lite krav? 12 (M) replik: har rätt i att vi ska ställa krav, och vi ställer också krav. Länder som kan betala själva ska göra det i så stor utsträckning som möjligt. Detta har snarare handlat om att med kompetens och viss finansiering se till att vi får ordning på de stora miljöproblem som finns. Att koppla ihop detta med gasledningen tror jag är olyckligt, för det handlar om två olika typer av miljöfrågor. När det gäller gasledningen handlar det om en miljöprövning där skulle svara på frågan hur vi såg på gasledningens effekter på miljön. 13 (FP): Vi har att debattera utrikesutskottets första betänkande under detta . Det berör utskottets behandling av utgiftsområde 5 i budgetpropositionen, om internationell samverkan för . Utgiftsområde 5 i statsbudgeten berör förhållanden till och överenskommelser med andra stater och internationella organisationer. Det huserar också två myndigheter under detta utgiftsområde. Det är ISP, alltså , och . Betänkandet sträcker sig från frågor som rör forskning kring konflikter, fred och nedrustning över engagemang för kvinnors rättigheter i exempelvis konflikter till vårt arbete inom regionala och internationella organisationer såsom Europeiska unionen, , , och så vidare. Detta utgiftsområde omfattar . är ett förhållandevis litet land. Vi befinner oss i centrum av globaliseringen, men vi befinner oss geografiskt i utkanten av . Vi är ett fredligt land det vet vi. Vi är ett land med en välutbildad befolkning. Vi har många människor från andra länder som bor, lever och jobbar här. Vi har alltid haft en ekonomi som är öppen för omvärlden. Vi är ett land som bejakar demokrati och frihet men också ett land som bejakar en öppen ekonomi, kapitalistiska principer och fri handel. Detta innebär att det är viktigt för oss i att vi inte bara är väl integrerade i världsekonomin utan att vi också har ett politiskt fördjupat samarbete med andra länder i världen, inom utvecklingssamarbetet och mycket annat. Det innebär i klartext, fru talman, att bör tillhöra kärnan i det europeiska samarbetet. Vi bör vara en aktiv medlemsstat i andra internationella organisationer såsom , , , , med flera. I fall anser vi också att bör vara medlem i Nato. Det innebär att också satsar på forskning. Att vi är en del av det internationella samfundet och den globala ekonomin innebär att vi satsar på forskning inom viktiga områden såsom nedrustning, ickespridning, freds- och konfliktforskning och annat som kan bidra till att vår värld blir bättre genom en ökad stabilitet och bättre möjligheter att motverka väpnade konflikter. Mitt största problem här i världen är inte att hjälper med reningsverk. Det stora problemet är att inte har genomgått ett reningsbad efter det sovjetiska imperialistiska, reaktionära och odemokratiska styre som landet hade till det mycket auktoritära styre som man nu ser under , som dessutom återigen äntrar scenen som främste man, även om han alltid har haft det bakom kulisserna på olika sätt, också under Medvedev. Vi ser en utveckling i som på ett politiskt demokratiskt plan är djupt oroväckande. Det är förstås på det vi ska fokusera om vi riktar kritik mot . Det är betydligt viktigare att fokusera på reningsbadet än på reningsverk, tycker jag. Det här innebär också att måste ligga i framkant för att värna kvinnors rättigheter, och det har nämnts av flera talare här tidigare. säkerhetsråd antog resolution om kvinnor, fred och säkerhet. Resolutionen betonar vikten av att kvinnor som berörs av konflikter också deltar i lösningarna av dem och att kvinnor finns representerade som aktörer i det internationella samfundets insatser för att skapa fred. Resolution följdes upp av resolution , som handlar om att stoppa sexuellt våld mot civila med utgångspunkten att kvinnor och flickor är särskilt utsatta i konflikter. Den resolutionen har sedan följts upp och konkretiserats genom andra resolutioner. Och har även utsetts till särskild representant för att bekämpa sexuellt våld i konflikter, vilket vi tycker är väldigt bra. Därutöver har regeringen antagit handlingsplaner och Europeiska unionen har antagit handlingsplaner, vilket också är väldigt positivt. har också som partnerland till Nato lyckats få in detta tänk och skrivningar om detta i Natos nya strategiska koncept som man enades om i . Det här innebär att det finns en plattform att ta avstamp ifrån för att värna kvinnors rättigheter i konflikter. Problemet är bara att de länder som lite oftare än vi i går ut i krig inte alltid bryr sig särskilt mycket om de resolutioner som har undertecknats. Det är en väsentlig skillnad mellan att undertecknar resolution och vad som händer när det pågår massutrensningar och massvåldtäkter i i östra . Det finns ett enormt glapp här mellan vad vi förbinder oss till inom världssamfundet och i de internationella organisationer som vi verkar i och vad som sedan blir fallet i konfliktzoner. Därför, fru talman, är det viktigt att vi ser att det svenska arbetet för att synliggöra dessa resolutioner inte bara handlar om att vi själva ska efterleva dem bättre i till exempel internationella insatser. Det handlar också om att verka för att andra länder ska respektera kvinnors rättigheter bättre. Det är alltså i hög grad ett normativt arbete, och om sviker i detta arbete kan vi inte förvänta oss att andra länder ska leverera engagemang och resultat. Det är alltså väldigt viktigt i detta sammanhang att vi inte bara ser resolutionerna som en hemläxa för oss själva utan också som ett sätt att kunna påverka andra. Det är viktigt att fler länder följer FN:s resolutioner och att varje land gör sin hemläxa för att dessa viktiga frågor ska vara en integrerad del inom säkerhetspolitiken, försvarspolitiken, de internationella insatserna och andra områden som berör kvinnor och flickor i konfliktsituationer. Med dessa ord, fru talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna. 14 (C): Oavsett hur jag kommer att ställa mig här i talarstolen kommer jag att känna mig lika ödmjuk. är jag extra nervös inför denna debatt eftersom det är min första utrikespolitiska debatt. Men jag känner också ett stort ansvar och en stor tacksamhet för denna möjlighet. Innan jag börjar irra i väg vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på de reservationer som finns. Detta betänkande handlar om den svenska internationella samverkan. Där anger man olika inriktningar för hur den svenska internationella samverkan ska se ut. Bland annat skriver man ganska klart och tydligt att det är just freds- och säkerhetsfrämjande insatser, jämställdhetsfrågor och genomförandet av FN:s olika resolutioner, bland annat 1325, 1820, 1888 och 1889, som ska stå i fokus för vårt arbete, liksom nedrustnings- och ickespridningssamarbetet och redovisning av engagemang i internationella organisationer såsom EU, FN, , med flera. Jag kommer att resonera om olika punkter i detta betänkande. Trovärdighet är oerhört viktigt i utrikespolitiken. Det är A och O, speciellt för ett land av mindre mått som är. Därför går det inte att tala om fred som säljer vapen eller olika komponenter som kan användas i stridssyfte till olika länder med något otydlig demokratisk eller icke demokratisk agenda. tog klar och stark ställning för en översyn av en ny lagstiftning om export av krigsmateriel på sin stämma i Åre . Därför välkomnar vi den lagstiftning som är på väg från regeringen. Det är jätteviktigt att vi inte talar med kluven tunga, att vi in till slutet orkar och vågar stå för människors rätt till demokrati och frihet. Fattigdom är ett begrepp som har flera dimensioner. Det handlar inte bara om kronor och ören. Det handlar också om brist på respekt för det enskilda livet, brist på mänskliga rättigheter och brist på frihet och demokrati. Därför kan ingen här säga att är en demokratiskt fungerande stat. Jag kan inte påstå det, även om det finns massor av naturtillgångar och pengar. Miljöaspekten är en oerhört viktig dimension av utrikes- och säkerhetspolitiken. Denna medvetenhet kanske inte finns i . Därför måste finnas där och stötta i miljöarbetet. Därför vill jag rikta ett ord till och . Om vi menar allvar med att vi vill ha rent vatten i kan vi inte stå med armarna i kors i ett hörn och sura och säga till : Ja, men ni har pengar. Satsa på det själva! Vi måste i stället föregå med gott exempel, och om vi föregår med gott exempel följer förhoppningsvis efter och kan kanske börja betala sina egna reningsverk. Men och miljön väntar inte på att ska få denna medvetenhet. Därför är det viktigt att går före. Jag vill nu tala om ett ämne som ligger mig väldigt varmt om hjärtat, nämligen det europeiska samarbetet och speciellt utrikes- och säkerhetssamarbetet. Jag ser på EU som en god stormakt. Det provocerar många när jag säger stormakt, men EU är en union av demokratiska stater, och tillsammans är vi ganska stora och mäktiga och kan göra väldigt mycket. Jag hoppas att vi genom detta gemensamma utrikes- och säkerhetssamarbete lyckas omvandla våra stora vackra ord för människans rättigheter, för individens frihet, för demokrati och fred till handling och inte bara ord. Det krävs ett enat EU. Det krävs ett starkt men också handlingskraftigt EU. Det är klart att jag hade önskat att FN var en annan typ av organisation, ett FN som var handlingskraftigt och verkligen stod upp för varje människas rättighet och varje enskild människas liv. Men där är vi inte . FN är inte en union av demokratiska stater; FN är en union av stater som har territoriell kontroll över sina länder. Tyvärr kan inte FN agera, och det senaste exemplet på det är . FN har inte kunnat enas om ett gemensamt ställningstagande mot det lågintensiva inbördeskriget i . Jag tycker att det är en stor brist. Därför måste EU agera med sina medlemsländer, och måste höra till EU:s kärna. Jag brukar tänka på som en liten myra i sammanhanget. Vi är ett ganska litet land, men vi har ett stort förtroendekapital i utrikespolitiken. Om vi är en myra är EU en elefant, och lyckas vi pusha elefanten i rätt riktning kan vi tillsammans åstadkomma mycket för människor överallt i världen, inte bara inom unionens gränser. är som sagt ett litet land i sammanhanget men också ett land med stort förtroendekapital. Jag välkomnar regeringens inriktningar, bland annat vad gäller genomförandet av de olika resolutionerna om kvinnors utsatthet och situation i väpnade konflikter. Jag hoppas att vi orkar hela vägen. Jag lovar att kommer att göra sitt yttersta för att få att alltid stå upp för alla människor oavsett var de är. Jag lovar också att kommer att göra sitt yttersta för att få den nya lagstiftningen om krigsmateriel på plats. 15 HANS (V): Utgiftsområde 5 Internationell samverkan är sällan det område som skapar mest debatt i kammaren när vi debatterar budgeten. Det gör det dock inte till ett mindre viktigt utgiftsområde. Hur vi väljer att samverka med andra stater avgör hur vi uppfattas internationellt. Det är inte bara orden i de högtidliga deklarationerna som avgör hur vi uppfattas utan också vad vi gör. Inom detta utgiftsområde ryms mycket av det viktiga arbete som gör för att bidra till fred, säkerhet och konfliktförebyggande insatser. internationella fredsforskningsinstitut, , är ett tydligt exempel. Det är ett erkänt och oberoende forskningsinstitut som genom årsbok, hemsida och konferenser bedriver ett viktigt arbete i freds- och nedrustningsfrågor som inte ska underskattas och som kan påverka och har trovärdighet inte bara i utan också internationellt. Genom Sipris arbete har inte bara i sig fått trovärdighet. Även har fått ökad trovärdighet i freds- och nedrustningsfrågor. har debatterats mycket . Vi är många som har känt oro och varit kritiska till den skakighet som funnits i den borgerliga regeringens stöd till eftersom stödet vid tidigare tillfällen minskat. minskas det inte, och därför har inte lagt fram några förslag till förändring i anslagen på utgiftsområdet. I samband med att utrikesutskottet har behandlat anslagen i utgiftsområdet har man besvarat en rad motioner, bland annat från om kvinnor i fredsfrämjande arbete, väpnade konflikter och konflikthantering. Jag yrkar bifall till reservation 3 från . hade också stått bakom denna reservation om jag inte missat justeringstillfället på grund av ett mycket försenat nattåg från , vilket är ytterligare en konsekvens av att vi har en borgerlig regering som nedprioriterar banunderhållet. Jag tar tillfället i akt att ta upp just frågan om kvinnor i fred och konflikter. När vi diskuterar krig och konflikter i kammaren och i internationella sammanhang, vilket vi gör tämligen ofta, är det utifrån mäns erfarenheter och behov. Kvinnors erfarenheter och situation osynliggörs alltför ofta, och kvinnors behov diskuteras som särintressen. Krig och internationella militära insatser är dock aldrig könsneutrala. De påverkar män och kvinnor på olika sätt och i olika utsträckning. I många av världens konflikter är mäns våld mot kvinnor, det sexualiserade våldet, en bärande del av de stridande parternas krigföring. Det ser vi tyvärr många exempel på . I många konflikter är det ett massförstörelsevapen och måste betraktas som det. Det här är ett våld som ofta ignoreras av de internationella insatserna och som alltför ofta fortsätter även efter att männen lagt ned sina vapen och det formellt råder vapenvila. Från , och en rad andra konflikter har vi lärt oss att även om det formellt råder fred mellan männen fortsätter männens krig mot kvinnorna. Vi vet också att krig och konflikter får andra konsekvenser för kvinnor. Det drabbar kvinnor på sätt som det inte drabbar män. Vi vet att ingenting bidrar till att öka mödradödligheten så mycket som en väpnad konflikt. Det är ingen slump att de högsta nivåerna av mödradödlighet finns bland annat i östra och . Kvinnor dör i samband med missfall och förlossningar på grund av det råder väpnad konflikt. kom 1325 som tillsammans med resolution understryker vikten av kvinnors deltagande för att uppnå hållbar fred. har det skett framsteg; det kan man inte blunda för. Medvetenheten om sexualiserat våld i väpnade konflikter har ökat i och världen. Våld mot kvinnor erkänns som en säkerhetsfråga. Resolutionen i sig räddar dock inga liv. Det krävs att resolutionen omsätts i handling, och det är något vi ser alldeles för sällan. Ett framgångsrikt arbete med att möta och motverka konflikter måste inkludera kvinnor. Det måste inkludera ett feministiskt perspektiv där vi ser och synliggör kvinnors situation i konfliktområden. Det handlar om att i det konfliktförebyggande arbetet inkludera kvinnor och se bristande jämställdhet som en av de faktorer som skapar konflikter. Under väpnade konflikter måste vi se och synliggöra hur kvinnor drabbas, kvinnors situation, och genomföra riktade insatser för att stödja kvinnor. I de internationella insatserna måste vi ha med både män och kvinnor, och det måste finnas kompetens och kunskap att se och förstå hur våld drabbar män och kvinnor på olika sätt. Sist men inte minst måste vi i freds- och försoningsprocesser också inkludera kvinnor. Jag vill understryka att det är viktigt att vi inte ser kvinnor i konflikter som passiva offer. Vi ser i många av världens konfliktområden och i före detta konfliktområden som befinner sig i fredsprocesser hur kvinnor spelar en helt avgörande roll. Kvinnor är inte passiva offer utan aktörer. Det understryks inte minst genom årets som ger en utmärkt signal på detta område. Min och målsättning är att de kvinnor som kämpar för fred och säkerhet i världen ska känna att de har en tydlig allierad i . Jag vill avslutningsvis säga något om samarbetet kring . I och med att vårt närområde har förändrats behöver relationer också förändras. De massiva biståndsinsatser som genomförde i och har till stor del fasats ut. Att förändra samarbetet får dock inte innebära att vi vänder våra grannländer ryggen, och framför allt inte befolkningen i dessa länder. Låt mig ge ett konkret exempel på det svenska demokratistöd vi har i . Genom detta ger vi stöd till hbt-aktivister i . Det innebär att de kan ha föreningar och ge ut informationsmaterial där de informerar allmänheten om vad det innebär att vara hbt-person i som är ett land med mycket homofoba fördomar. Man har även haft en filmfestival och gett hbt-aktivister möjlighet att besöka . diskuterar man i , faktiskt i detta , att införa en lagstiftning som skulle förbjuda det man kallar propaganda för homosexualitet. Med den nya lagstiftningen är risken stor att det inte är möjligt att till exempel ge ut informationsmaterial, kunna ha en filmfestival eller för den delen hålla den man älskar i handen när man går på stan eftersom man då riskerar fängelsestraff. I detta läge finns det uppenbarligen de som tycker att ska dra tillbaka sitt stöd, vända hbt-aktivisterna ryggen. är inte ett sådant parti. Vi ska vara ett parti som står upp för hbt-personers rättigheter oavsett var, när och med vilka motiv de kränks och inskränks. 16 (KD): Vi debatterar nu betänkandet Internationell samverkan. Det handlar om hur mycket medel vi ska anslå för konflikthantering, medling och fredsarbete inom det internationella samfundet. Medlen avser elva olika anslag på och har bäring på förhållande till och överenskommelser med andra stater och internationella organisationer. Som ett litet land är vi beroende av goda kontakter internationellt och av att kunna verka genom olika internationella organisationer FN, , , , , och EU. Vi i ser framför allt EU som en viktig arena för arbetet på det internationella området för att främja fred. EU har en särställning i utrikes- och säkerhetspolitik, och vi ser att det finns behov av att ytterligare utveckla EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. Den gemensamma utrikestjänsten i EU, EEAS, har startat sin verksamhet och ska förhoppningsvis ge EU en starkare röst i internationella sammanhang. Som jag ser det kan EU därigenom bidra till att framför allt stärka mänskliga rättigheter i olika internationella kontakter och insatser. Vi ser behov av att i vissa fall delta i insatser för att lösa konflikter, vilket också kan bidra till att viktiga mål som fattigdomsbekämpning och stärkande av demokrati och mänskliga rättigheter genomförs. Insatsen i är exempel på en insats där fokus var på att skydda civila i en väpnad konflikt, och förhoppningsvis kan vi i förlängningen bidra till att stärka mänskliga rättigheter och demokrati i landet. Där leddes insatsen av Nato, men vi kristdemokrater välkomnar också fler insatser i FN:s regi, i form av FN:s fredsbevarande styrkor. I den arabiska vårens spår återstår mycket arbete på området fred och säkerhet. Här kan bidra på många olika sätt för att verka för demokrati och mänskliga rättigheter, som ju är en av våra prioriteringar i utrikespolitiken. I utgiftsområde 5, som vi nu debatterar, finns ett anslag till . När vi besökte dem visade de oss ett projekt för bloggare med deltagare från och . De kan mycket väl ha varit med och bidragit till den arabiska våren. Utrikes-, utvecklings-, säkerhets- och försvarspolitiken ska understödja varandra inom ramen för sammanhållna svenska insatser för freds- och säkerhetsfrämjande.