prot · GZ0915 · 2011-10-12 00:00:00 — Det civila samhället spelar en roll här. Vi har en brokig samling av kyrkor, samfund, idrottsklubbar, scoutföreningar, bridgeförbund och så vidare som bidrar till att skapa en mening i människors liv genom aktivitet och gemenskap människor emellan och stöd åt familjer och utsatta. Därför vill jag fortsätta att jobba för det civila samhället. Den här gången har vi i regeringens budget ett förslag om att införa en avdragsrätt för gåvor till vissa ändamål. Jag tror att det är ett steg i rätt riktning. Men som politiker måste vi också inse våra egna gränser. Allt kan inte lösas med mer politik. kan till och med politiken vara en del av problemet, och mindre politik kan vara lösningen. Behovet av kontroll och förbud hänger dessutom intimt ihop med graden av inre självkontroll. Är det så att vi har en etik som krackelerar, ett gemensamt förhållningssätt gentemot varandra som inte fungerar, tror jag att vi får ett allt större behov av lagstiftning. Är det å andra sidan så att vi har en starkt sammanhållande etik som gör att vi beter oss på ett förutsägbart och sjyst sätt gentemot varandra tror jag att det behövs färre lagar. Vi diskuterar skolan väldigt mycket, och det gör vi med all rätt eftersom vi vet att det är en dålig start i livet när man går igenom den utan fullständiga betyg och inte kan komma vidare. De som hamnar där har det tuffast. Därför gör regeringen väldigt mycket på det här området. Men jag tror att vi behöver fundera vidare på hur skolan kan bidra till ett större mått av trygghet och hitta tillbaka till det bildningsideal som har försummats i svensk politik och utbildningsväsen. Ungdomsarbetslösheten är ett jätteproblem som jag skulle vilja prata mycket om. Den tilltagande ungdomsbrottsligheten borde också vara värd en hel del oro här i kammaren. Jag vill att ska fortsätta arbetet med att fylla Alliansen med det mjuka, varma, sociala ansvarstagandet. I den här budgeten har vi prioriterat frågor som rör pensionärernas ekonomiska villkor. Vi har prioriterat sådant som rör familjer som har små ekonomiska marginaler och en förbättring av den sjukförsäkring som i grunden är en av de viktigaste reformer som genomförts men där vi har kunnat se att människor har hamnat mellan stolarna. Den reparerar och fixar vi . Vi kommer självfallet att följa detta med största uppmärksamhet framöver för att det ska bli så bra som vi har tänkt oss. (Applåder) Partiledardebatten var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till . 2 § Val av ledamöter och suppleanter till svenska delegation Företogs val av 20 ledamöter och 20 suppleanter till svenska delegation. Valberedningen hade enhälligt beslutat om gemensamma listor för valen av ledamöter och suppleanter till svenska delegation. Sedan en promemoria innehållande de gemensamma listorna delats ut och godkänts av kammaren befanns följande personer, vilkas namn i här angiven ordning upptagits på respektive lista, valda för /12: Ledamötersuppleanter (M)(M) (S)(S) (M)(M) (S)(S) (M) (M) (S) (S) (M)(M) (S)(S) (FP)(FP) (S)i (S) (C)(C) (S)i (S) (M)(M) (S)(S) (KD)(KD) (SD)(SD) (MP)(MP) (M)(M) (V) (V) (M)(M) 3 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Motioner 2011/12:A1 och A2 till arbetsmarknadsutskottet /12:Kr1 och Kr2 till kulturutskottet 4 § Tillämpningen av EU:s straffrättsliga lagstiftning på frågor som rör frihetsberövande Föredrogs justitieutskottets utlåtande /12:JuU2 Tillämpningen av EU:s straffrättsliga lagstiftning på frågor som rör frihetsberövande (KOM(2011)327). Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 12 §.) 5 § Bättre förutsättningar för skatteväxlingar mellan kommuner och landsting Föredrogs finansutskottets betänkande 2011/12:FiU7 Bättre förutsättningar för skatteväxlingar mellan kommuner och landsting (prop. 2010/11:156). 118 (S): förstärker det kommunala självstyret. Jag fick förtroendet att sitta i kommittén som utredde den kommunala utjämningen. Dagens kommunala inkomstutjämningssystem garanterar alla kommuner av medelskattekraften och landstingen garanterar vi av medelskattekraften. Med olika garantinivåer i inkomstutjämningen när det gäller kommuner respektive landsting blir det omfördelningseffekter när kommuner och landsting växlar verksamhet eller om man växlar huvudmannaskap med varandra. Kommittén informerades av utredningen om att hälften av alla landsting såg över sina huvudmannaskapsförändringar. Man satt med kommunerna och funderade på om denna verksamhet kunde vara bättre i landstingsverksamheten eller om den var bättre inom den kommunala verksamheten. Tio landsting höll på att jobba med att växla verksamhet. Då är det inte rimligt att ett utjämningssystem i praktiken bestämmer vem som är huvudman i ett län. Som exempel kan vi ta kollektivtrafiken där det faktiskt bestäms utifrån utjämningssystemet vem som är huvudman. Det är inte rimligt att ha ett utjämningssystem som gör det, utan det måste vara respektive kommunfullmäktige respektive och regionfullmäktige som beslutar var de här verksamheterna ska vara. Det kan inte vara så att utkomsten av ett statligt inkomstutjämningssystem bestämmer detta. Kommittén gjorde en särskild framställan till regeringen med förslag till ändring i lagen om kommunalekonomisk utjämning i syfte att eliminera de oönskade effekter på skatteväxling som uppstår när de här två organisationerna har olika garantinivåer. Med dagens beslut, med samma nivå på medelskattekraft både för landsting och för kommuner, kommer kommunerna och landstingen att själva kunna bestämma vem som är huvudman. Alltså förstärker vi det kommunala självstyret. Med det yrkar jag, herr talman, bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) 6 § Rättelse i lagen om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag Föredrogs finansutskottets betänkande 2011/12:FiU18 Rättelse i lagen om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag. Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 12 §.) 7 § Kompletterande förfaranderegler för vissa biobränslen Föredrogs skatteutskottets betänkande 2011/12:SkU2 Kompletterande förfaranderegler för vissa biobränslen (prop. 2010/11:154). Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 12 §.) 8 § Nytt unionsregister för utsläppsrätter Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2011/12:MJU4 Nytt unionsregister för utsläppsrätter (prop. 2010/11:151). Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 12 §.) 9 § Vissa socialförsäkringsfrågor m.m. Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande 2011/12:SfU3 Vissa socialförsäkringsfrågor m.m. (prop. 2010/11:142). Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 12 §.) 10 § Rätt till förlängt barnbidrag för elever i gymnasiesärskolan Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande 2011/12:SfU5 Rätt till förlängt barnbidrag för elever i gymnasiesärskolan (prop. 2010/11:168). Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 12 §.) 11 § Förbättringar inom familjepolitiken Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande 2011/12:SfU4 Förbättringar inom familjepolitiken (prop. 2010/11:146). 119 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 3. I finns över 1 260 000 familjer med hemmaboende barn. Familjer ser olika ut. Det kan vara familjer där barn växer upp med två biologiska föräldrar, familjer där barn växer upp med en ensamstående förälder, familjer med en biologisk förälder och en bonusförälder, eller familjer med två mammor, två pappor, eller barn som växer upp med två familjer på olika adresser. Familjer bor i på Söder, på eller i . Familjer bor i norr med långa avstånd, ibland där vuxna tvingas jobba långt ifrån familjen och på det sättet inte kan ha vardagskontakt med familjen i övrigt. Familjer bor hemma i i min stad . I en del familjer har båda föräldrarna arbete med goda inkomster. I andra familjer saknar en förälder jobb, i värsta fall båda föräldrarna. I några familjer finns en ensamstående mamma som har blivit utförsäkrad från sjukförsäkringen och helt saknar möjlighet att försörja sig och sin familj. Det finns många olika varianter. Oavsett hur familjen ser ut är det barnens förutsättningar vi ska utgå från i en familjepolitik som gör vardagen bra för alla barn. Vardagen för barnfamiljer är på många sätt ett pussel hämta, lämna i förskolan, handla, fixa mat, se till att det finns regnkläder nu när höstrusket kommer, minnas tandläkartider, föräldramöten, läxor, och få till ett fredagsmys med tacos eller annat gott. Förutsättningarna är olika. Många barns uppväxtförhållanden är långt sämre än vi skulle önska. Det krävs en politik för att ge människor möjlighet att fungera med bra boende, med jobb, med förskola och skola. Det ska finnas en fungerande föräldraförsäkring med möjlighet att ta hand om sjuka barn och förutsättningar för familjer med barn med särskilda behov att ändå få en väl fungerande vardag. Vårt uppdrag är att underlätta för alla dessa familjer så att alla barn får den trygghet, uppväxtmiljö och start i livet som de så väl förtjänar. Vi har saknat förslag på familjepolitiska reformer från regeringen. De tre delar som behandlas är inte nog för att helt förbättra situationen för barnfamiljer med den stress det innebär att förena familjeliv och arbetsliv. Den första delen i föräldraförsäkringen som möjliggör för föräldrar att vara hemma är bra. Det har vi socialdemokrater fört fram tidigare, och vi välkomnar detta. Vi ser fördelar med att pappor ges möjlighet att redan från starten vara hemma med barnet. Det kommer att stärka banden mellan barnen och papporna. Pappornas delaktighet innebär självfallet en avlastning för mamman, särskilt om man väljer den dubbla ledigheten under barnets första tid. Jag säger papporna eftersom det är i de flesta fall dessa som kommer att ges bättre förutsättningar, men det finns givetvis den omvända modellen. Detta kan också vara ingången till ett mer jämställt uttag av föräldraförsäkringen i övrigt precis som vi ser att införandet av pappamånaden påverkade uttaget i rätt riktning. Vad gäller den förenklade jämställdhetsbonusen är vi socialdemokrater positiva till förslaget, som kan bidra till en ökad jämställdhet i hemmet och i arbetslivet. Vårt mål är tydligt. Vi önskar ett jämställt uttag av föräldraförsäkringen. Vi anser att alla förslag som kan bidra till barns ökade tillgång till båda sina föräldrar och ett jämställt föräldraskap ska tas i beaktande. Därför har vi haft en positiv grundinställning till förslaget om att införa jämställdhetsbonus för att stödja utvecklingen mot ett mer jämställt uttag. Vi påpekade redan från början att det fanns flera frågetecken att räta ut för att vi helhjärtat skulle ställa oss bakom införandet av jämställdhetsbonusen. Förslaget var krångligt till sin konstruktion och väckte fler frågor än svar. Vi välkomnar att regeringen vill ha en förenklad jämställdhetsbonus. Detta är givetvis inte tillräckligt, utan andra mer verkningsfulla åtgärder krävs. Vi redovisar dessa i vår familjepolitiska motion. Familjer måste ges bättre förutsättningar att få en balans i vardagen, få ihop arbete, barn, livet och tiden. Detta är en av de stora utmaningarna. Vår utgångspunkt är mer tid med barnen. Det förutsätter ett jämställt föräldraskap. Familjepolitiken i sin helhet bör utvecklas så att den bidrar till en förstärkt arbetslinje för både män och kvinnor. Då kommer jag naturligt in på den tredje delen, nämligen vårdnadsbidrag. Vårdnadsbidraget är inte bara en kvinnofälla som håller kvinnorna borta från arbetsmarknaden. Det fråntar också barnen rätten till förskola och att utvecklas där. Man beskriver att familjer ges valfrihet genom att erbjudas vårdnadsbidrag. Valfrihet för vem? är för de flesta familjer inget ekonomiskt alternativ. I debatten glömmer man barnens rätt till förskolan. Förskolan är viktig, inte minst för familjer och barn med utländsk bakgrund. Barnen behöver stärka sina sociala kontakter och ges möjlighet att utveckla sitt eget språk och det svenska språket. I de fall som familjer använder vårdnadsbidrag tvingas papporna oftast jobba mycket. Ja, det är den modellen man ser, mammorna tar hand om barnen och papporna försörjningen. De går då miste om möjligheten att vara en aktiv del av barnens uppväxt. Mammorna hamnar efter på arbetsmarknaden. Det är ett märkligt avsteg från den arbetslinje som för övrigt påhejas av alla här i kammaren. uppgår kvinnors lönenivå till av männens lönenivå. består av familjerna med hemmaboende barn av ensamstående mammor. tas av föräldraförsäkringen ut av pappor. Visst har vi ett jobb att göra. Ett jämställt föräldraskap skapar förutsättningar för goda relationer och en bra vardagskontakt med båda föräldrarna under barnets hela uppväxt. Det är våra barn värda. Bara en dryg fjärdedel av barn med separerade föräldrar bor växelvis hos både mamma och pappa. Det handlar om familjers valfrihet, men framför allt handlar det om barnens rätt. Låt oss välja barnen och barnens rätt till två närvarande föräldrar. I en undersökning som visas på hemsida svarar barn i nedre tonåren på frågan om de anser att föräldrarna har tid att lyssna följande. av barnen eller ungdomarna säger att mamma har tid att lyssna, medan anser att pappa har tillräckligt med tid. Låt oss ge våra barn rätt till tid tillsammans med både mamma och pappa. 120 (MP): barn- och familjepolitik sätter barnen i centrum. Vi menar att det är viktigt att ha tid för sina nära och kära. Vi vill göra ett modernt föräldraskap möjligt, ett som ger utrymme för både förvärvsarbete, studier och barn. All grön politik genomsyras av ett barnperspektiv där vi försöker förstå vilka konsekvenser förslagen får för barn i olika familjer. Familjer kan se olika ut. De kan bestå av mamma-pappa-barn men lika gärna av pappa-barn, pappa-pappa-barn eller mamma-mamma-barn. Det finns många olika konstellationer. Olika typer av familjebildningar, så kallade stjärnfamiljer, ställer ökade krav på nytänkande när det gäller familjepolitik. Den traditionella synen på föräldraskap bygger på heteronormativ tvåsamhet. Begreppet stjärnfamiljer, där kärnfamiljen är en av flera olika familjetyper, är bättre anpassat för dagens . Det är färre än av föräldrarna som delar lika på föräldraförsäkringen i . Studier visar att ett mer jämställt uttag skulle ha stor betydelse för kvinnors löneutveckling, och pension naturligtvis i förlängningen. Regeringen talar med kluven tunga eftersom man har infört en jämställdhetsbonus för att å ena sidan belöna föräldrar som delar lika, men å andra sidan vill de inte erkänna att en mer individualiserad föräldraförsäkring mycket snabbare skulle få effekt. förespråkar en mer individualiserad föräldraförsäkring än för att ge barn mer tid med sina föräldrar. Vårt förslag innebär att föräldraförsäkringen tredelas. En tredjedel av tiden viks till vardera föräldern, och den resterande tredjedelen bestämmer föräldrarna över tillsammans. Vi vill också göra det möjligt att låta en barnet närstående person ta del av föräldraförsäkringen om vårdnadshavarna anser att det är lämpligt i deras familjesituation. Syftet med tredelad föräldraförsäkring är att skapa förutsättningar för en ökad jämställdhet, både i hemmet och på arbetsmarknaden. Båda föräldrarna får ta ett ökat gemensamt ansvar för barnuppfostran, hem och familj. För kvinnorna minskar risken då att hamna efter i löneutveckling och karriärmöjligheter. Att föräldrarna delar på föräldraförsäkringen kan förändra synsätt hos arbetsgivare så att det är lika förutsättningar för att anställa och satsa på kompetensutveckling oavsett kön. vill vi också utöka föräldrapenningen till totalt . I finns det högerkrafter som vill avskaffa dagens två pappamånader och fördubbla vårdnadsbidraget. Vilka effekter får det? Hur skulle det underlätta utvecklingen till ett mer jämställt uttag av föräldradagar? Det ställer vi i oss verkligen frågande till. Vårdnadsbidraget bidrar inte till jämlikhet eller jämställdhet. Värst konsekvens kan det få för barn till föräldrar med annat modersmål, som Socialdemokraterna var inne på här. Förskolan kan vara mycket viktig för dessa barns möjligheter att lära sig svenska. Hur kan då högerkrafter som annars betonar vikten av att lära sig svenska vara för ett bidrag som fördröjer möjligheten till detta för många barn? Det är väldigt egendomligt. har tidigare föreslagit ett bidrag för att kunna gå ned i arbetstid, så kallad barntid. Vårt förslag är förenligt med såväl en arbetslinje som språklig utveckling för barn som kan gå i förskolan. Vårdnadsbidraget innebär nämligen att man inte har rätt att gå i förskolan, utan det blir antingen-eller. Tyvärr har inte en majoritet av ställt sig bakom förslaget om barntid. För tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation nr 1, men jag står självklart bakom alla reservationer. 121 (V): Vi diskuterar betänkandet Förbättringar inom familjepolitiken, men jag är inte så säker på att jag tycker att det är några förbättringar. Det är i alla fall inga förbättringar när det gäller jämställdheten, vilket man skulle ha hoppats. Jag tycker att det är skralt med jämställdheten över huvud taget här . Vi har lyssnat på en partiledardebatt där det var en enda partiledare, som jag kan komma ihåg, som nämnde ordet jämställdhet, och det var . Jag ska börja med att säga att det finns någonting bra i det här betänkandet i alla fall. Det är väldigt bra att föräldrar kan vara hemma , för vi vet att barn behöver nära och tidiga relationer med båda sina föräldrar. Därför är det viktigt att båda föräldrarna tillbringar tid med barnet . Alldeles särskilt viktigt är det förstås när barnet är nyfött. Därför tycker vi att det är bra att föräldrar ska kunna få föräldrapenning under barnets första levnadsår. Däremot menar jag och att jämställdhetsbonusen från början till slut är en fullständigt misslyckad jämställdhetsreform som bör skrotas. tar pappor ut av föräldraledigheten. Trots att pappors uttag av föräldradagar har ökat något skulle det med dagens takt ta innan uttaget är jämställt mellan kvinnor och män. Syftet med regeringens jämställdhetsbonus var att få män och kvinnor att dela mer lika på föräldraledigheten, men antalet pappor som verkligen gör det har inte blivit större på grund av bonusen, enligt en rapport från . Vi var kritiska till jämställdhetsbonusen redan när den infördes, och är det uppenbart att den inte fyllt sitt syfte. Därför bör den avskaffas. Inte ens med de föreslagna förenklingarna tror vi att jämställdhetsbonusen har en framtid och inte heller att den tjänar sitt syfte. Det märkliga i förslaget är att de föräldrar som väljer, enligt det nya erbjudandet, att vara hemma inte vinner något ekonomiskt på det i er förenklade jämställdhetsbonus. De förlorar i stället på det. Så har vi då det inte så jämställda vårdnadsbidraget, om man säger så det är ett understatement. Det är direkt kontraproduktivt om man räknar med att ni också vill ha en jämställdhetsbonus och vill förenkla den. När det gäller vårdnadsbidraget tas det i de allra flesta fall ut av kvinnor och av kvinnor som saknar ett fast arbete. Bidraget på är det väl ingen som kan försörja sig på, och inte ger det några pensionspoäng heller. Reformen ökar i stället kvinnors beroende av en partner som försörjer dem. Följden blir också en försvagad förankring på arbetsmarknaden. Det blir sämre pension, sämre ekonomisk trygghet vid arbetslöshet och sjukdom och sämre möjligheter till karriär och löneutveckling. Vid en separation, som tyvärr alltför ofta blir fallet, kan konsekvenserna för kvinnan som har varit hemma med vårdnadsbidrag bli direkt förödande för hennes möjligheter att sedan försörja sig. Vårdnadsbidraget ökar också klyftorna mellan barnen. För att få ut fullt vårdnadsbidrag ska barnet inte delta i förskola. Vi vet att barn som inte går i förskolan riskerar att få sin språkutveckling försenad. Det gäller förstås speciellt för barn som har föräldrar som inte har svenska som sitt modersmål. Vi är väldigt oroade över att de här klyftorna mellan barnen nu ökar. En anledning till att förskolan subventioneras i första hand är att det är en pedagogisk verksamhet som är bra för barnen, som utvecklar barnens sociala förmåga. Att då använda skattepengar till att hålla barnen borta från förskolan är därför en utveckling i totalt fel riktning. Dessutom har regeringens egen expertgrupp konstaterat att vårdnadsbidraget är en fattigdomsfälla för invandrade kvinnor utan arbete. Vårdnadsbidraget bör därför skrotas. vill genomföra en verkligt jämställd föräldraförsäkring i stället för bonusar och bidrag. Kvinnor och män behöver få lika möjligheter att delta både i arbetsliv och i familjeliv, och barn behöver få möjlighet till nära relationer med båda sina föräldrar. Det finns också många män som vill ta ut mer föräldraledighet men som då motarbetas av sina arbetsgivare. Men med en jämställd fördelning av dagarna mellan föräldrarna skulle arbetsgivarna tvingas acceptera att män tar ut ledigheten och göra det mer acceptabelt socialt på manligt dominerade arbetsplatser. Det är bra för alla. De flesta partier här i är överens om att föräldraansvaret måste delas mer lika mellan kvinnor och män. har det gjorts kampanjer med pappamånader och med bonusar, men mäns uttag av föräldradagar har ökat bara marginellt. Arbetsgivarna vet att kvinnor enligt statistiken är borta från arbetet mer än vad männen är för att vara hemma med barnen i stället. Ur arbetsgivarnas perspektiv är det väl då ganska rimligt att tänka att det är bättre att anställa män. Själva föräldraförsäkringen skapar alltså en ojämställd arbetsmarknad, och alla är förlorare på det. Kvinnor förlorar när det gäller karriär och ekonomiskt inflytande, barn förlorar när det gäller konflikter med sin ena förälder och män förlorar när det gäller delaktighet i sin egen familj. Föräldradagarna bör därför delas lika mellan föräldrarna. vill inte se vare sig vårdnadsbidrag eller jämställdhetsbonusar, utan en jämställd föräldraförsäkring. Jag yrkar därför bifall till reservationerna 2 och 3. 122 (M): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner i ärendet. Familjepolitik handlar om att med olika politiska medel bidra till förbättrade förutsättningar för en god ekonomisk levnadsstandard samt verka för att stärka föräldrars makt över sin livssituation och därmed öka familjens valmöjligheter. Familjepolitiken ska vidare underlätta för föräldrar att kombinera yrkesliv med familjeliv genom att förbättra möjligheterna för bägge föräldrarna att delta i arbetslivet, som de ska kunna ta hand om barnen medan de är små. Därtill bör familjepolitiken förbättra förutsättningarna för jämställdhet mellan män och kvinnor. Dagens ärende gäller vissa förbättringar inom familjepolitiken åtgärder som är aviserade . Många fler förbättringar inom familjepolitiken återfinns i regeringens budgetförslag , som när det gäller familjepolitiken ska debatteras här . I vår budgetproposition framgår tydligt att målet är att stödja dem som behöver stödjas mest. Det finns alltså en tydlig fördelningsinriktning. Dagens ärende gäller tre förbättringsförslag. Det första är ge möjlighet för föräldrar att få föräldrapenning och vara hemma under barnets första levnadsår. Att bli förälder är en stor omställning, och det finns föräldrar som känner behov av att vara tillsammans fler dagar än de så kallade pappadagarna. Vi vill ge dessa föräldrar chansen att också vara det. Majoriteten av alla föräldrar kanske känner att dessa är tillräckliga. Men vi vill ge de föräldrar som önskar ta ut fler dagar gemensamt en möjlighet att göra det. Vi vill öka familjernas valmöjligheter. Om detta verkar vi vara överens över partigränserna, och det är ju bra. Det andra förbättringsförslaget gäller förenkling av reglerna för jämställdhetsbonus.