prot · GZ0943 · 2011-12-07 00:00:00 — Men som vi får dessa nyheter vet vi att flera svenska solcellsföretag har flyttat sin verksamhet utomlands. Skälet är att saknar en hemmamarknad. Företagen uppger att oklarhet samt hotet om ny kärnkraft i gör det svårt för dem att veta om det finns plats för deras framtidsteknik. har regeringen en energiöverenskommelse. Men det enda man tycks vara överens om är att man är överens. Vad man är överens om är dock fortfarande väldigt oklart. Representanter från de olika allianspartierna ger mycket olika bilder av vad energiöverenskommelsen innebär. Kanske kommer vi i dagens debatt att få höra de olika tolkningar som finns. säger att överenskommelsen är en satsning på förnybart och att den inte kommer att innebära någon ny kärnkraft. däremot gör tolkningen att det nu kan finnas möjligheter för ny kärnkraft. Att säga att marknaden ska lösa vilken ny energiproduktion som ska ta vid när dagens gamla kärnkraftverk går i pension duger inte när spelreglerna är så oklara. meddelar att huruvida de bygger ny kärnkraft beror på vilka spelregler som sätts upp. Dessa spelregler handlar förstås om vilken definition som görs av en kärnkraftssubvention. Regeringen har av fått i uppdrag att återkomma med förslag om en lagstiftning som garanterar att kärnkraften inte ges några subventioner. Trots att det gått regeringen fick uppdraget har man ännu inte gjort sitt arbete. Hela energipolitiken hänger helt enkelt på vilket besked som kommer att ges om kärnkraftens subventioner. behandlar civilutskottet motion där vi skriver att kärnkraften ska stå på egna ben och ta fullt skadeståndsansvar om en olycka sker. Det har regeringen sagt nej till. Regeringens tal om att kärnkraften ska stå på egna ben blir allt osäkrare och otydligare. Hela den bransch som jobbar med förnybar energi väntar på besked. Otydligheten gynnar ingen, vare sig de företag som vill bygga kärnkraft eller dem som vill ha förnybart. Investeringar i ny elproduktion uteblir, och företag gör satsningar i andra länder i väntan på besked. Medan klimatutsläppen ökar kvarstår oklarheten om vad regeringens energipolitik faktiskt innebär. Jag ber att få presentera tydliga vision avseende energipolitiken. Vi anser att ett modernt och säkert energisystem till ska baseras på förnybara energikällor. Det kräver inte några omvälvande reformer, utan det räcker om takten i effektiviseringen håller den nivå som EU har beslutat om detta som utbyggnaden av förnybar energi återställs till den nivå som vi hade åren 19702010. Därför vill höja budgetanslagen med 2 ½ miljard mer än regeringen föreslår i fråga om förnybart och energieffektivisering en investering för ett mer framtidsinriktat . Att höja effektiviteten i energianvändningen kommer att bli en helt central del av energipolitiken, och området kommer att behöva stärkas kraftigt . föreslår därför en kraftig höjning av anslaget till energirådgivning, konvertering från direktverkande eluppvärmning och en utvidgning av programmet för energieffektivisering, PFE, i industrin till att omfatta fler företag. För att återställa utbyggnadstakten av förnybar energi vill vi ha kvar de stöd till vindkraften som regeringen nu tar bort. När det gäller svenska förhållanden har fastslagit att utbyggnaden av vindkraft i har gett hushåll och industri ett lägre elpris. Utbyggnaden av vindkraften är alltså en ekonomiskt god affär för både företag och privatpersoner. Vidare föreslår en ökad satsning på solel och solvärme, medan regeringen helt tar bort det stödet. Inför riksdagsvalet lovade allianspartierna i sitt gemensamma valmanifest att genomföra ytterligare satsningar för att stimulera utvecklingen av solvärme. Men i budgetpropositionen sviker man detta löfte. Stödet till solvärme tas helt bort och till solceller . Regeringen gör inga satsningar på biogas, medan föreslår dels ett produktionsstöd till gårdar där man gör biogas av gödsel, dels en utbyggnad av biogasmackar så att fler människor kan tanka miljövänligt. Regeringens politik innebär en slakt av stöden till energieffektivisering och förnybart. Sedan alliansregeringens energiöverenskommelse 2009 har stöden till effektivisering halverats. Tyvärr ger detta avtryck i verkligheten. Även om utbyggnaden av vindkraft nu går snabbt sjunker utbyggnadstakten av förnybart totalt sett i . Takten de kommande tio åren ligger på den lägsta takten och den näst lägsta i EU näst efter . Även när det gäller effektivisering är sämst i klassen i EU. är inte bara ett av de få länder där energianvändningen spås öka utan också det land där den väntas öka allra mest. Det är dags för en framtidsinriktad energipolitik där energin används smartare och där osäker och gammaldags energi lämnas till historien och ersätts av den förnybara energi som växer runt om i världen. har möjligheten att skapa ett helt förnybart energisystem undersökts av många aktörer det gäller allt från miljö- och branschorganisationer till banker, försäkringsbolag, konsultbolag och FN:s klimatpanel, IPCC. Med mycket liten variation kommer de alla fram till att ett system för förnybar energi kan skapas med den teknik som finns , dessutom med en rimlig ekonomisk kalkyl. Den mest genomgripande analysen har gjorts av IPCC och presenterades . Där undersöks flera scenarier för en sådan omställning. Slutsatsen är att det tekniskt och ekonomiskt går att täcka av världens energianvändning med förnybara energikällor. Rapporten från IPCC fastslår att förnybar energi är konkurrenskraftig kostnadsmässigt. Det konstateras också att olyckan i kommer att öka säkerhetskraven och därmed kostnaderna för kärnkraften, vilket ger ytterligare konkurrensfördelar till den förnybara energin. Vid en internationell jämförelse har närmast unikt goda förutsättningar för en omställning till ett förnybart energisystem. Kartläggningar över den svenska situationen visar att kan ha ett helt förnybart energisystem långt , troligen . förslag att ge i uppdrag att utreda hur en sådan omställning kan ske har fått stöd av Socialdemokraterna och . Om , som på sin stämma uttalat en liknande ambition, skulle ställa sig bakom förslaget skulle det ges majoritet här i . Detta är alltså ytterligare ett exempel på hur regeringens energiöverenskommelse är en låsning i svensk energipolitik. riskerar att bli omsprunget när resten av världen satsar på förnybar energi. växer de förnybara energislagen snabbare i världen än kol- och kärnkraft tillsammans. Den svenska situationen är unik. Medan vi har bland de bästa förutsättningarna för förnybar energi är vi ett av de få länder där utbyggnadstakten av förnybart minskar. Det är dags att får en framtidsinriktad energipolitik. Jag yrkar bifall till reservationerna 2, 5 och 6. 42 (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 3, och jag ber att få notera att vi också ha särskilt yttrande. har en positiv syn på kärnkraften. Vi vill satsa mer på kärnkraften, såväl när det gäller forskning som när det gäller utbyggnad. Genom investeringar i utveckling av ny teknik och fortlöpande uppdateringar av säkerheten kan kärnkraften trygga den framtida elförsörjningen. Därtill bör även en högre nyttjandegrad av den befintliga kapaciteten tryggas. Vi är inte längre bort än i tiden då de nuvarande kärnkraftverken har tjänat ut. tillhör de länder i världen som släpper ut minst koldioxid vid elproduktion. Vi kan tacka vattenkraften och kärnkraften för detta faktum. Vattenkraften och kärnkraften måste vi således slå vakt om. Jämför vi med våra grannländer och ser bilden helt annorlunda ut. I bygger bortåt hälften av elproduktionen på koldioxidgenererande förbränningsprocesser, och i är det . Det i det här sammanhanget geografiskt sett lyckligt lottade , med fjällmassiv och älvar som mer eller mindre stupar rätt ned i havet, får sin el så gott som till från vattenkraften. Visst kan en viss utbyggnad av vindkraften vara på sin plats i , men hur den utbyggnaden skulle kunna minska de svenska koldioxidutsläppen ser jag inte direkt framför mig. Att helt ersätta kärnkraften med vindkraft får nog betecknas som en omöjlig och tyvärr också alltför kostsam framtidsvision. Vindläget är det som oftast styr val av plats för en större vindkraftsanläggning. Vanligtvis hittas dessa platser där det är gles bebyggelse, i inland och längs vissa kustremsor. Problemet är att dessa områden också har ett svagt elnät. Att bygga ut ett elnät och kanske i sämsta fall också tvingas till en förstärkning av stamnätet är ingenting som ekonomiskt låter sig räknas hem hur lätt som helst. Tröskeleffekterna, det vill säga vem som ska betala först, är högst påtagliga. Hur reglerkraften ska hanteras är givetvis en annan intrikat fråga. Den reglerkraft som just nu finns tillgänglig i finns belägen där också den minsta totala elförbrukningen finns. Trots allt är det transporten som sker på våra vägar som förorsakar en stor del av de svenska koldioxidutsläppen. Hur ser det då ut runt om i världen? Faktum är att kolet står för av världens totala elproduktion. har mer än fördubblat utsläppen av koldioxid . Amerikanska beräkningar visar att uppskattningsvis 13 000 amerikaner dör en för tidig död, vanligtvis i olika lungsjukdomar, på grund av kolkraften. Om man verkligen vill minska på koldioxidutsläppen är det just kolet som ska angripas. Jag kommer in på en annan aspekt vad vindkraft anbelangar, och i det sammanhanget kan en återkoppling till vad förväntar sig av den framtida europeiska energimarknaden vara på sin plats. I förslaget till riktlinjer för transeuropeiska energiinfrastrukturer, KOM(2011) 658, kan man läsa: Förutsatt att leveranserna är stabila kommer naturgas att spela en allt viktigare roll i EU:s energimix , och gas kommer att bli ännu viktigare som reservbränsle för variabel elproduktion. Vad de facto säger är att om det byggs många vindkraftverk och görs stora satsningar på solceller så måste det också göras stora satsningar i gaskraftverk som ofrånkomligen ger koldioxidutsläpp. Solen skiner som bekant inte , och ibland är det kav lugnt eller till och med blåser för mycket. För någon höst sedan stod hela vindkraftsparken stilla i just på grund av storm. Dessa fluktuationsfenomen kan man tydligt observera när man avläser produktionskurvorna för den spanska elproduktionen. är det land i som innehar en tätplats vad beträffar vindkraft och solenergi. Variationen i sol- och vindelproduktionen avspeglas helt tydligt i behovet av snabbt reglerbara gasturbiner. Visserligen är gas renare än kol, men ökningen av koldioxid lär vi inte slippa undan så länge vi använder oss av förbränning av fossila ämnen. Än mer bör detta faktum betonas nu när det tyska kärnkraftsbeslutet är taget. Enligt min mening är det tyska beslutet ett av de mer olyckliga energibeslut som är tagna i under . kommer med största sannolikhet att bli än mer beroende av naturgas för elframställning och därmed vidhängande koldioxidutsläpp. Det har redan börjat målas upp visioner, den så kallade CCS-tekniken, om hur all denna koldioxid ska tas om hand och transporteras runt om i för slutlig lagring. Jag är helt övertygad om att kostnaderna kommer att bli enorma. Vindkraften kan således enligt min mening inte ersätta kärnkraften i , eller i något annat land heller för den delen. För att ingen nu ska få för sig att jag skulle vara någon rabiat motståndare till naturgas vill jag betona att ambitionen måste vara att använda rätt energislag på rätt ställe. I vissa industriprocesser finns det en god teknisk potential för naturgas. Naturgasen ska alltså i sig själv ses som ett värdehöjande inslag i själva produktionen kanske till och med tekniskt helt nödvändigt för att nå tillräckligt höga temperaturer etcetera. I andra processer ska naturgasen ses som ett sätt att byta ut förbränning av olja. Gasförbränningsprocessen som sådan är ren från stoft och sot. Vidare finns där en intressant potential inom transportsektorn, i kombination med biogas. Jag ser att tiden rinner i väg och avslutar därför mitt anförande här. 43 (V): Det är glädjande att se att vi har energiministern med oss här . Det ska bli intressant att lyssna och eventuellt ha en debatt . Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 4 och 7. Reservation 4 handlar om hur ser på energipolitiken och vilka riktlinjer som bör gälla. Reservation 7 handlar om solvärme och solenergi. Jag står givetvis bakom även de övriga reservationerna från . Full sysselsättning är det övergripande målet för , och det genomsyrar vårt budgetförslag. Budgetförslaget ska ses som en helhet där varje del, varje utgiftsområde, ska kugga i varandra för att vi ska få en helhetsbild av vad man vill med politiken och hur vi vill att ska utvecklas framöver. Energipolitiken, som vi debatterar , utgör grunden för väldigt många politikområden. Vi vill ta ansvar för kommande generationer och möta de utmaningar som en växande, åldrande befolkning utgör samt de klimatutmaningar vi står inför. Då måste vi också ha en industripolitik, bostadspolitik, trafikpolitik och miljöpolitik som tar avstamp i de utmaningar som vi står inför. Det är i det perspektivet som vi ska sätta in energipolitiken. lyssnade jag på , en ganska populär och bra musikgrupp från . De var här i på konsert. Det var en låt där som har en vers som passar väldigt bra i det här sammanhanget: How can we dance when our earth is turning? How do we sleep while our beds are burning? The time has come to say fairs fair, to pay the rent now, to pay our chair. Det är precis det som politiken borde handla om när politikerna nu samlas i till förhandlingar för ett förhoppningsvis nytt klimatavtal som ska ersätta Kyotoprotokollet. Vi i den rika världen måste ta ansvar. Vi har möjligheterna, vi har ekonomin och vi har kunskapen. Det är också det som jag och förhoppningsvis många med mig tycker att resultatet av toppmötet borde landa i. Läget är allvarligt, inte minst för att klimatfrågan helt har kommit i skuggan av den ekonomiska finansiella kris som många länder brottas med. skedde den största ökningen någonsin av växthusutsläpp orsakade av människan. Det är ingenting som jag påstår, utan det är uppgifter som det amerikanska har släppt. Vår ständiga jakt på ekonomisk tillväxt slukar råvaror i en snabbare takt än vad jorden återskapar dem. Det leder till miljökatastrofer, protektionism och politiska konflikter. Nära två tredjedelar av klimatpåverkan sker genom koldioxidutsläpp, och kommer från kol, olja och naturgas. Det kan vi läsa i IEA:s, industriländernas samarbetsorganisation för energisamarbete, årliga skrift World Energy Outlook. Därför blir energipolitiken och hur den utformas väldigt viktig. Den är helt avgörande för att vi ska kunna lyckas nå miljömålen och en begränsning av jordens uppvärmning till . Det finns ett klart samband mellan ökad tillväxt och ökad energikonsumtion. Energianvändningen ökade 2010 , vilket ledde till att koldioxidhalterna nådde nya rekordnivåer, och det gällde även . Energianvändningen och utsläppen ökade också i . hade vi en ökad energianvändning, och det var . Det är ett trendbrott i . Dessutom kan man konstatera att subventionen till olja, kol och naturgas är fem gånger högre än till förnybar energi på världsbasis. Den har nått siffran . Det är alltså oerhört mycket pengar som satsas på fossila energibärare. Det går egentligen stick i stäv med vad vi behöver göra. Fyra femtedelar av de utsläpp som kan tillåtas 2035 i ett tvågradersscenario har redan låsts in genom den existerande kapitalbasen industrier, lokaler och kraftverk och kan knappast påverkas. Om vi inget gör , och börjar det bli lite bråttom, kommer vi att ha uppnått det mål som är satt till 2035, alltså tvågradersmålet. Det är alltså ett oerhört allvarligt läge. Vi har intecknat det utrymmet. Det här är inget påhitt från min sida, utan det är uppgifter från IEA:s rapport. Därför, herr talman, är det väldigt viktigt att se vad vi kan göra här i . De förslag som har presenterat ska ses som en del i en lösning. Jag säger inte här att vi har svar på alla frågor och alla utmaningar det vore mig förmätet för så är det inte. Men vårt bidrag är i alla fall ett steg i den riktningen och något som jag tycker att regeringen borde lyssna lite mer på. Det innehåller egentligen tre delar, och det är ganska enkelt: energieffektivisering, att bygga ut det förnybara och att ge människor här i ett verktyg så att de kan bli aktiva konsumenter. Det är dessa tre delar som vi behöver jobba mer med. Då menar vi i , i likhet med och Socialdemokraterna, att vi måste ha en plan för hur vi ska nå förnybar energi i . En sådan skiss borde vi låta ta fram. Det bör också ske relativt snabbt. Jag menar att vi har möjligheterna, att vi har kunskapen och att vi har den industri som skulle kunna ta det här steget. Men det behövs politiska beslut här. Vi kan inte låta marknaden avgöra den frågan. Vi måste höja målet i elcertifikatssystemet för att vi ska kunna ta till vara den förnybara energi och de tillgångar som vi har. Det får inte vara en begränsning. Det är inte så som säger här, att vi ska ersätta kärnkraften med vindkraft det är helt befängt och går inte utan det handlar om en kombination av olika åtgärder. Vi behöver öka produktionen av biogas om vi menar allvar med att vi ska ha en fossilfri fordonsflotta till 2030. Biogasen är en del av den strategin. Det behövs mer forskning, och det behöver byggas ut både tankställen och produktionskapacitet. Vi måste fasa ut alla miljöskadliga subventioner till förmån för forskning och utveckling av miljövänliga tekniker och energislag. Regeringen behöver ta fram en plan för hur det ska gå till här i , i enlighet med vad som beslutades i i . Vi behöver också ta fram ett planeringsmål för solenergin så att vi får klara politiska riktlinjer för hur den ska utvecklas. strömmar det in lika mycket energi från solen som hela mänskligheten gör av med . Det finns en väldig potential här att via ytterligare forskning och utveckling ta till vara betydligt mycket mer än vad vi gör. Därför är det beklagligt att regeringen har fasat ut stödet för solvärme och solenergi. Vi behöver använda energin smartare och fasa ut användningen av eluppvärmda fastigheter. Konverteringsbidragen bör återinföras. Tyvärr har regeringen gjort tvärtom; man har slopat dem. Vi behöver skärpa byggnormerna för nyproduktion av bostäder och lokaler. De står trots allt för ungefär en tredjedel av energianvändningen i . har i och för sig redan kommit med nya byggnormer. Men jag väntar på vad regeringen tycker och på att regeringen ska komma med förslag. EU har trots allt i sitt 2020-direktiv sagt att vi ska ha nära nollutsläpp. Men i det här sammanhanget måste vi ha ett systemtänk när det gäller våra fastigheter och lokaler. Vi måste också sätta in fjärrvärmens möjligheter här så att vi inte slår ut den genom nya byggnormer. Vi behöver sätta upp mätbara mål för energieffektivisering. Vi kan inte ha det som , att den är kopplad till tillväxtmålen, alltså bnp. Det är ju helt fel, för då får vi en politik som helt baseras på hur marknaderna fungerar, och så kan det inte vara. Vi politiker måste sätta ned foten och tala om vad vi vill. Jag menar att kan så mycket mer. Vi har kunskaper och vi har en bra och stabil ekonomi. Oavsett om vi får ett klimatavtal eller inte i det ser väl inte så ut får det inte hindra oss att gå vidare. Jag menar att kan gå före. Jag vill avsluta med att citera . Det är nog första gången. Så här sade han på höststämma 2011: Vi måste lyssna på att allt fler ifrågasätter konsumtionssamhället och att köpa nya saker. Men var finns politiken? 44 (M): Energi är byggstenen i vårt samhälle. Det är den samhället vilar på. Utan en säker energitillförsel slutar det moderna samhället som vi känner det att existera. Det finns dock olika uppfattningar om hur det moderna samhället bör se ut. I Alliansen är vi överens om att energiförsörjningen ska vara säker och hållbar och skapa långsiktiga förutsättningar för ett samhälle med grön tillväxt och utan koppling mellan tillväxt och ökade utsläpp av skadliga klimatgaser. Det var dessa tankar som låg till grund när Alliansen gjorde sin historiska klimat- och energiuppgörelse 2009. Det var första gången som en sådan bred energiöverenskommelse åstadkoms. Det är viktigt att vi har gjort det, men självklart önskar vi oss en breddning. energiproduktion kan stå och gå framåt på tre ben: vattenkraft, kärnkraft och nya förnybara energikällor. Dagens budget bygger ytterligare på den energiframtid vi vill se i . Hushåll, företag, industrier och samhällsviktiga funktioner förutsätter, ja, kräver att vi lyckas med våra uppsatta mål och med säker klimatvänlig energiproduktion till konkurrenskraftiga priser. Självklart finns det utmaningar, och nya dyker ständigt upp. Något annat vore underligt då energiförsörjningen är en del av en värld som ständigt förändras. Därför måste vi vara beredda att som vi säkrar förutsägbarhet och långsiktiga förutsättningar anpassa vår energiproduktion och energipolitik till det moderna samhällets krav. De mål som vi arbetar mot är dels 2020-målen om förnybart i den totala energiförbrukningen, dels effektivare energianvändning till 2020. Vi har som mål att vi 2030 ska ha en fossiloberoende fordonsflotta och att vi 2050 ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser. För att uppnå målen måste kraftiga insatser göras som vi ska värna om jobben i . En omställning som går för snabbt kan skapa höga energipriser och hota arbetstillfällen, hushållens ekonomi och i förlängningen även skatteintäkterna. Osunda statsfinanser hotar hela samhället. Självklart skulle det även få negativa konsekvenser för de satsningar som vi måste och ska göra på det energipolitiska området. Vi måste göra avvägningar mellan en forcerad omställning och hänsynen till ekonomi och konkurrenskraft. Delar av oppositionen vill se en omedelbar omställning och hävdar att det redan nu är tekniskt möjligt. Vi kan inte bara ta hänsyn till tekniken. Vi måste också ta hänsyn till dem som bor och verkar i , att de ska klara av sin vardag och att företag ska vilja stanna kvar. lyfts ofta fram av oppositionen som ett lysande exempel på hur det borde vara. Jag håller med om att utvecklingen i är värd att följa. De står inför otroliga utmaningar på energiförsörjningssidan och kämpar de med enorma föroreningsproblem från sina kolkraftverk. Jämfört med är utmaningar relativt små. Jämför vi vår tillväxt i procent på den förnybara sidan eller på energieffektiviseringssidan kan det se ut som om går långsammare. Glöm dock inte att , som sade, har jobbat med både det förnybara och energieffektivisering. När man börjar med energieffektivisering och bygger förnybart skördar man de lägst hängande frukterna först, och därför går utvecklingen i procent snabbare. Det betyder inte att vi i har för avsikt att lägga ned våra mål om att ha en hög utveckling inom det förnybara och satsa på energieffektivisering. När det gäller är det bara att hoppas att de klarar av att nå sina mål, att de lyckas. Något annat vore förödande, inte bara för dem själva utan för hela och övriga världen. är inte , men vi ska ta tag i våra egna utmaningar. Med regeringens politik kommer vi att lyckas. har vi fattat flera beslut i kammaren som kommer att få effekt för energivardag. Vi har utvidgat elcertifikatssystemet till att även gälla . De gröna elproducenterna ser fram emot att få en större och robustare marknad. Mer energiproduktion är även en viktig förutsättning för stabila elpriser och gynnar därför även konsumenterna. Elcertifikatssystemet har varit mycket lyckosamt för att få fram ny grön energi i nätet. Vindkraften växer så det knakar i , och prognosen just nu är att vi kommer att nå . Enligt uttalanden av representanter för svensk vindenergi mår vindkraften i otroligt bra. Biobränsleanläggningar får inte lika mycket medial uppmärksamhet, men det är den produktion som mottar mest stöd från elcertifikatssystemet. Det har diskuterats om vattenkraften ska finnas kvar i systemet.