prot · GZ0948 · 2011-12-14 00:00:00 — För att vinna tid i voteringen yrkar jag bifall till två av dessa, det vill säga reservation 3 och 4, som dels handlar om höghastighetsbanor, dels om Norrbotniabanan och Botniska korridoren. Betänkandet behandlar i första hand budgetpropositionen när det gäller utgiftsområde 22 Kommunikationer. Betänkandet behandlar också två skrivelser från regeringen med anledning av de granskningar som presenterat tidigare om kostnadskontrollen i stora järnvägsinvesteringar respektive produktivitet. Jag ska i mitt anförande redogöra för vad budgetalternativ handlar om och varför det är bättre än regeringens. Jag kommer också att redogöra för varför höghastighetsbanor är viktiga och riktiga framtidsinvesteringar. På samma sätt kommer jag att argumentera för varför Norrbotniabanan i Botniska korridoren är en viktig och riktig investering. Massarbetslösheten har blivit vardag och ojämlikheten har etsat sig fast i samhällskroppen. är det hög tid att få bukt med både massarbetslösheten och ojämlikheten. Det kan vi få om vi vågar investera för framtiden i fler jobb, ökad jämlikhet, klimatomställning och bättre välfärd. Med budgetalternativ kan vi skapa förutsättningar för 125 000 nya jobb och utbildningsplatser . Full sysselsättning är för oss det överordnade målet. Det är därför vårt alternativ är inriktat på att investera i nya jobb. Förutom välfärdssatsningarna vill vi införa en riskkapitalfond för hållbar industriell utveckling och avsätta särskilda medel för att stimulera innovationer och utveckling inom mindre företag och för branschprogram inom exempelvis vindkrafts- och besöksnäringen. Vi investerar i fler bostäder, upprustar välfärdslokaler och förbättrar den fysiska tillgängligheten för att funktionsnedsatta ska kunna leva ett fullvärdigt liv. satsningar på en kraftigt ökad kapacitet av järnvägen innebär att förseningarna på allvar minskas för både människor och gods. Det är satsningar som skapar nya jobb. Detsamma gäller våra satsningar för att öka resandet med kollektivtrafik. förslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer utgör en del i helheten i budgetalternativet. Sambandet mellan ekonomisk tillväxt och ökad klimatpåverkan från transportsektorn måste brytas. Järnvägstransporterna utgör det mest miljövänliga sättet på fastlandet att resa och frakta gods. Punktliga och tillförlitliga järnvägstransporter är fundamentala tillväxtfaktorer som de håller ihop från norr till söder, från öst till väst. Utifrån ett internationellt perspektiv är de en grundförutsättning för oss som är ett mycket exportberoende land. vill därför kraftfullt öka satsningarna på tåg och järnväg. Vi fortsätter att prioritera järnväg före väg. Regeringen gör en tillfällig förstärkning av bananslaget med 2012 och 2013. anser att de tillfälliga nivåhöjningarna måste permanentas och höjas. I går hade vi en interpellationsdebatt om kombiterminalernas framtid. I den debatten tog jag upp Sekos beräkningar på vad förseningarna kostar samhället. Deras beräkningar pekar på drygt 5 miljarder. Infrastrukturministern kompletterade denna siffra med att säga att det handlar om 11 miljarder. Det är alarmerade siffror, och det måste få regeringen att öka sina satsningar på drift, underhåll och reinvesteringar. Dessutom måste kapaciteten kraftigt byggas ut på landets järnvägar. har för vana att framställa sig som att vara eller vilja vara i världsklass. Detta kan man inte påstå om dagens svenska järnvägssystem. Bland annat beskriver regeringens utgifter till drift, underhåll och reinvesteringar i jämförelse med andra länder med orden i botten. I jämförelse med 21 länder ligger utgifternas andel av längden tågräls på i genomsnitt . ligger sist på . ligger alltså sist, trots den tillfälliga höjningen 2012 och 2013. har stora förväntningar på att den aviserade kapacitetsutredningen ska resultera i att bananslaget kraftigt höjs och att denna höjning permanentas under resten av planperioden till åtminstone 2021. I detta sammanhang vill vi i att de lågtrafikerade banorna ska tas till vara. Vi vill att de blir mer utnyttjade än vad som sker . En förutsättning för detta är att de rustas upp och blir det alternativ de kan vara i omställningen av exempelvis godstrafik från väg till järnväg. Vi vill också bevara och utveckla kapillärspåren. Det är enligt vår mening av största vikt att företag har närhet till industrispår som leder ut till banor. Om det är smidigt och enkelt att frakta gods via järnväg ökar företagens vilja att flytta över gods från väg till järnväg. För att få fler att ta tåget och mer gods att fraktas på spår är det angeläget att bygga fler spår. I budgetalternativ avsätter vi , varav 2 miljarder . Regeringen vill höja banavgifterna kraftigt från 2011 till 2013. Så länge varken flyg- eller vägtrafiken står för sina fullständiga samhällsekonomiska kostnader anser vi att det inte är rimligt att belasta järnvägstrafiken med ökade kostnader. Det skulle försämra järnvägens attraktionskraft gentemot de övriga trafikslagen, och det rimmar illa med vår strävan att skapa ett mer ekologiskt hållbart transportsystem. Det är därför vill införa en avståndsbaserad vägavgift en så kallad lastbilsskatt. vill också införa en klimatskatt på inrikesflyg. Regionalt upphandlad flygtrafik ska inte belastas, och därför blir den i vårt förslag kompenserad. I går debatterade vi kombiterminalernas framtid. En av operatörerna, Cargo Net, lägger ned sin verksamhet i landet. Visserligen fortsätter de till i reducerad form, men det är viktigt att ta del av varför de lägger ned sin verksamhet. Det norska statliga bolaget svenska motsvarighet heter . De är samstämmiga när de beskriver orsaken till problemen. Det handlar om den sjunkande lönsamheten för godsföretagen de senaste fyra fem åren. Detta beror på de senaste årens vinterkaos på järnvägarna, de kraftigt eftersatta satsningarna på drift, underhåll och reinvesteringar plus de negativa effekterna av avregleringarna. Som lök på laxen ska dessa hårt pressade företag betala höjda banavgifter på spår som är kvalitetsmässigt under all kritik. Jag vädjar än en gång till majoritetens regeringspartier att besinna sitt ansvar. Menar ni allvar med att ni också vill ha mer gods på järnväg så borde ni ompröva besluten om att höja banavgifterna för att säkra godstrafiken på järnväg. Ryck inte på axlarna! Ta ert politiska ansvar! Avreglering och bolagisering har inte medfört ett nyttjande av järnvägskapaciteten på ett samhällsekonomiskt riktigt sätt. Enligt ska utgångspunkten i stället vara en helhet som tillgodoser samhällets intressen för gods- och persontransporter och inte kortsiktiga ekonomiska krav som utelämnar möjligheten till miljövänliga transporter i hela landet. Uppstyckningen av järnvägssystemet skapar onödiga samordningsproblem. Bristande samordning löser man inte med ännu mer konkurrensutsättning. Det är ju konkurrensutsättningen som är roten till den bristande samordningen. Vi har alltså en regering som är fullständigt tondöv i detta sammanhang. Jag har bett regeringen att åtminstone lyssna på den avgående ordföranden i SJ, moderaten . Han ville att man skulle ta timeout och göra en utvärdering för att se om avregleringen hade fått de positiva effekter som man trodde. vill att avreglering och bolagisering ska omprövas. vill också se fler och bättre kollektiva resor. Vi vill att kollektivtrafikens andel av antalet resor fördubblas till 2020. Ett ökande resande med kollektivtrafik för med sig en rad positiva effekter, bland annat ett mer effektivt resursutnyttjande, minskade utsläpp, färre trafikolyckor och inte minst ökade möjligheter för grupper med låga inkomster att förflytta sig. Mot denna bakgrund vill vi genomföra ett fullskaligt försök med avgiftsfri kollektivtrafik, så kallad klimattaxa, i ett storstads- och i ett landsbygdslän och koppla forskarstöd till försöken. För att kunna fördubbla antalet resor med kollektivtrafiken vill vi stimulera den lokala och regionala kollektivtrafiken med 5 000 miljoner . utgår 1 500 miljoner i stimulansbidrag. Vi vill också att trängselavgifterna i i första hand ska användas till att förbättra kollektivtrafiken i regionen. Vi motsätter oss starkt regeringens föresats att dessa medel ensidigt ska användas till att finansiera vägprojekt, framför allt Förbifart . vill tillföra den interregionala kollektiva persontrafiken . Tillskottet ska kompensera två saker. Det ena är att kompensera för de minskade statliga anslagen till upphandling av interregional persontrafik. Det andra handlar om att regeringen har varit pådrivande i att konkurrensutsätta spåren, vilket har medfört ökade upphandlingskostnader för interregional trafik med drygt 100 miljoner. vill också påskynda utbyggnaden och användandet av förnybara bränslen. Vi avsätter pengar till investeringsprogram som ska stimulera utbyggnaden av svensk produktion och distribution av biogas och därigenom förbättra tillgången till bensinstationer med biogas runt om i landet. På motsvarande sätt vill vi också främja utbyggandet av elladdstationer. Vi vill också stimulera en förnyelse av bussparken i en mer miljövänlig riktning. Vi vill påskynda utbytet av bussar som drivs med förnybara bränslen. Vi vill införa en allmän skrotningspremie för att förnya bilparken till mer miljövänliga fordon. Avslutningsvis vill jag lyfta fram två järnvägssatsningar som har stor betydelse för att höja kapaciteten i järnvägssystemet. Det ena är höghastighetsbanor, som enligt vår mening är en del av lösningen på den befintliga kapacitetsbristen. Ett system med höghastighetsbanor skapar en kraftigt utökad kapacitet och minskar sårbarheten. En satsning på höghastighetståg är också väsentlig av klimatskäl, bland annat genom att det skapas klara alternativ till inrikesflyget på berörda sträckor. Den frigör spår för mer regional tågtrafik och mer godstrafik, vilket innebär att både bil- och lastbilstrafiken kan minska. Det andra är Norrbotniabanan. saknas järnväg, Norrbotniabanan, för att Botniska korridorens del inom ska vara komplett. Det är en kustnära järnväg mellan och och utgör en naturlig förlängning av Ostkustbanan och . Det är positivt att Europeiska kommissionen anser att denna sträcka är angelägen i den transeuropeiska transportinfrastrukturen. Förhoppningsvis betyder detta att den tveksamma inställning till Norrbotniabanan förändras till en mer positiv hållning. Regeringen har utlovat att komma tillbaka med beslut. Att bygga denna bana är en klok investering som gör starkare. Det är en investering som skulle kunna effektivisera företagens transporter. Kostnaderna beräknas kunna minska . Hade vi haft en rödgrön regering så skulle vi kunna bygga första etappen 20142017 till en beräknad kostnad på 10 miljarder. 5 (M): Vi vet att regeringen har påbörjat en historisk satsning på infrastruktur med de ca som har avsatts i den nationella planen för 20102021. Den nationella planen pekar ut vilka projekt som ska prioritera och hur ska fördela medlen för drift och underhåll. Av alla dessa pengar är 417 miljarder statligt finansierade och resterande 65 miljarder finansieras på annat sätt, bland annat via vägavgifter, trängselskatt, kommunala satsningar och banavgifter. Efter förra årets problem, inte minst på grund av de extrema väderförhållandena för järnvägen men även för vägen, har regeringen bestämt att utöver den nationella planen satsa ytterligare på infrastruktur under 20122013. Pengarna ska gå främst till drift och underhåll, reinvesteringar och trimningsåtgärder på både väg- och järnväg. Detta innebär att regeringen satsar 2012 och 2013 för underhåll av järnvägen och ca 11 miljarder på vägunderhåll. Det är gigantiska belopp som vi talar om. En god och utbyggd infrastruktur är grunden för att stimulera sysselsättning och stärka konkurrenskraft, både vad gäller storstad och landsbygd. Tack vare regeringens ordning och reda i statsfinanserna kan vi tillföra extra till infrastrukturen trots den finansiella oro som råder i vår omvärld. Vilket land kan stoltsera med detta? Det finns väl knappast något land som har möjlighet att göra så stora satsningar på infrastrukturen med en budget i balans. Att alliansregeringen ser vår infrastruktur som en del i vår tydliga jobbpolitik råder det ingen tvekan om. Vi har visat att vi prioriterar infrastruktur med riktig finansiering och riktiga pengar. Det är något som landet inte har varit bortskämt med under tidigare sosseledning. Under den ledningen var det mycket prat och väldigt lite riktiga pengar. Vi vill bygga bort dagens flaskhalsar, förbättra drift och underhåll, reinvesteringar och trimningsåtgärder. Det satsas dessutom stora resurser på viktiga nyinvesteringar i olika delar av landet. När vi talar om reinvesteringar innebär det att vi vill påskynda utbytet av gamla delar i järnvägssystemet och ersätta dem med nya. På så sätt minskar vi underhållsbehovet när vi ser till att få utbyten gjorda av exempelvis ställverk, räls, spårväxlar och kontaktledningar med mera. Det blir lite ironiskt när oppositionen vill beskylla nuvarande regering för bristande underhåll och reinvesteringar. Ta bara exemplet att järnvägsväxlarna i är i snitt . Det är vi som ser till att dessa 12 000 järnvägsväxlar blir utbytta. Var fanns Socialdemokraterna förr när ni hade ansvar för att byta växlar och kontaktledningar? Det var mycket prat men ingen handling. bjöd in till en hearing om vinter och järnväg i . Det är inte första gången utskottet bjuder in berörda myndigheter och tågoperatörer till , och jag tycker mig redan nu ha märkt att kommunikationen mellan infrastrukturens olika aktörer har blivit betydligt bättre. Det utlovades att snöröjning, avisning och information kommer att fungera bättre än föregående år. För att stå bättre rustade inför extrema vädersituationer har det införts vintertidtabeller som bland annat medför större mellanrum mellan avgångarna, vilket möjliggör för fler snöröjningståg att komma fram. Detta är något som Ygeman raljerar om. Det är beklämmande att ni inte ser allvaret när vi har extrema vädersituationer. Jag tycker att vi ska ha respekt för att extrema vintrar kan vara svåra att klara av på flera sätt. Jag kan som exempel ta . Det är lätt att beskylla för att det inte fungerade vid förra årets snöoväder. Egentligen kanske kritiken skulle ha riktats mot de arkitekter som ritade denna bangård. Den ritades på ett sådant sätt att all snö måste skyfflas bort överallt. Man kunde inte ens låta snö ligga kvar mellan de olika spåren. Då kan man ställa frågan: Vad händer när det som kom snö över ? Ingen maskinell utrustning i världen klarar av att få bort den mängden snö. Det innebär faktiskt att man måste köra bort snö motsvarande 112 500 lastbilslass. Det ger respekt för att det är stora problem. Gemensamt för oppositionen är att samtliga vill höja anslagen för investeringarna i infrastrukturen utöver de historiska satsningar som regeringen nu genomför. Det är inget ovanligt i det. Det har bland andra sossar alltid gjort när de inte har makten. De anslår mycket pengar i opposition men lite pengar när de är i regeringsställning. Vi grundar dock vår budget på fakta och underlag från som analyserar hela transportsystemet och vad som är en rimlig nivå på satsningar. Socialdemokrater brukar alltid vilja hävda att de har gjort en RUT-undersökning som visar hur mycket pengar de satsar. Ygeman har blivit överbevisad och har därför inte använt sig av detta i denna debatt. Det är den som Socialdemokraterna tog fram som jag har i min hand. Där vill de påvisa att de anslår mest pengar. Men när man ser på den som Socialdemokraterna har tagit fram visar det sig att de satsar pengar bara när de är i opposition. Det vore smakligt om Ygeman kunde redovisa ytterligare en gång med verklig bakgrund. Jag tänker nu uppehålla mig kring reservation 3 från Socialdemokraterna, om höghastighetsbanor, vars syfte jag finner minst sagt oklart och näst intill oseriöst. Där efterfrågas bättre och mer underlag. I den delen är det lovvärt då beslut i den storleksordningen kräver goda underlag. Allt annat vore direkt oansvarigt mot skattebetalarna. Men som de säger det vill de ha en avsiktsförklaring om att vi ska bygga höghastighetsjärnvägar, detta utan tillförlitliga underlag och utan att de mest centrala frågorna har utretts färdigt om vad vi ska uppnå och hur detta kan göras på bästa sätt. Låt mig gå tillbaka till underlagsfrågan. har av regeringen fått i uppdrag att utreda och identifiera vilka kapacitetshöjande åtgärder i järnvägssystemet som ger den samhällsekonomiskt effektivaste lösningen för att nå ett långsiktigt hållbart transportsystem. Låt mig upprepa: effektivaste lösningen för att nå ett långsiktigt hållbart transportsystem. Kanske anser man från oppositionens sida att detta inte är tydligt nog. Låt mig då vara ännu tydligare. Jag citerar: ska utreda kraftfulla kapacitetsstärkande åtgärder för att ge förutsättningar för valfrihet och flexibilitet på . Olika scenarier för utbyggnad av höghastighetsjärnväg kommer att studeras, liksom ett alternativ med utbyggda stambanor. Är det så att oppositionen vill sparka in öppna dörrar och utreda det som redan utreds, eller kan det vara så att man bortser från skrivningen effektivaste lösningen och fokuserar bara på hastighetsstandarder i stället för på behov? En ansvarsfull politik, och i synnerhet en ansvarsfull infrastrukturpolitik, bygger på att man svarar på ett antal grundläggande frågor om vad man ska uppnå, hur det kan genomföras och för vem det ska genomföras. Den som säger sig vara beredd att investera av våra gemensamma resurser utan att ha svaret på dessa grundläggande frågor är varken ansvarsfull eller trovärdig. Men låt oss återkomma till dessa vad och hur . Vad är det man vill uppnå? Handlar det om att skapa ökade förutsättningar för godstransporter på järnväg? Varför vill man då stänga ute en stor del av trafiken genom separerade spår? I andra länder kan vi se att biltrafiken ökar för att man ensidigt har satsat på höghastighetsbanor som tränger undan konventionell järnvägstrafik. Jag skulle gärna vilja att redogör för situationen i . Vad har skett när man ensidigt har satsat på höghastighetsjärnväg? Vad har hänt med den konventionella järnvägen i ? Kanske handlar det inte om godstransporter utan om persontransporter för oppositionen? Men varför satsar man då på det långväga resandet, vilket höghastighetståg per definition just handlar om? Det gör man trots att vi vet att av alla resor är kortväga resor. Borde vi då inte prioritera det som är mest effektivt, alltså pendeltåg och kollektivtrafik och regionala resor? Kanske handlar det från oppositionens sida varken om gods- eller persontransporter utan om påståendet om förbättrad miljö. Men några reella miljöeffekter går det knappast att tala om. Enligt för miljöstudier så skulle höghastighetsbanor kunna minska våra utsläpp . Jag tycker att , , här i kammaren tydligt för svenska folket ska redovisa miljöaspekterna på sitt ställningstagande för höghastighetsjärnväg. Det är dags att detta kommer upp. När vi sedan kommer till finansieringsfrågorna blir frågorna allt fler och svaren lyser med sin frånvaro. Särskilt intressant blir det i ljuset av både och motstånd till förslagen om höjda banavgifter i dagens järnvägssystem. Man motsätter sig regeringens höjning av banavgifter. Det är nya pengar som skulle gå direkt till förbättrat underhåll och reinvesteringar i järnvägen. Men samma partier verkar köpa det förslag som presenterades i med banavgiftshöjningar på närmare 1 för den järnvägen. Var är logiken, och ? Ni säger ja till 1 000-procentiga banavgiftshöjningar i detta ärende. Jag vill vara väldigt tydlig. Tåg ska både gå och komma fram i utsatt tid, och de ska gärna gå fort. Men vi måste först få goda underlag om vad som ska uppnås och hur. Därför återkommer jag till regeringens uppdrag till . Det handlar om den effektivaste lösningen för att nå ett långsiktigt hållbart transportsystem. Denna redovisning kommer vi att få från . Vi kommer att få de svar som vi vill ha. Det är ansvarstagande från alliansregeringen att vi vill ha goda underlag innan vi tycker till. Det är många viktiga saker i betänkande som jag skulle vilja ta upp utöver det som jag redan nämnt. Jag avstår dock från detta eftersom vi har äran att ha både vår infrastrukturminister och vår it-minister närvarande här . Dessutom kommer mina allianskolleger att redovisa olika områden som gäller sjöfart, vägtransporter, it-politik och så vidare. är julen snart här, och jag vill passa på att tacka trafikutskottets kansli med ett fantastiskt bra arbete. Ni har varit oss till mycket stor hjälp. Jag tror att jag talar för alla utskottets ledamöter här. Innan debatten fortsätter vill jag även önska talmannen med personal en god jul. Jag vill önska god jul till oppositionen, mina vänner i Alliansen och naturligtvis till våra ministrar. En riktigt god jul och ett gott nytt år till alla! 6 (S) replik: Vi får för skull hoppas att det inte finns några tv-skärmar på stationer, där folk ser verkligheten utanför kammarens talarstol. De ser tågen som inte går . De ser de nedlagda frakttågen. De tvingas evakueras ut på snötäckta banvallar. Men svar är: Allting är perfekt! Och det är inte perfekt bara av en slump utan på grund av den borgerliga alliansregeringen. har väl skillnaderna mellan verklighet och talarstol varit så stora. När räknar upp planmål efter planmål ser jag ett namn framför mig. Det namnet är inte utan , den legendariske generaldirektören för Gosplan, den ryska planmyndigheten, som ställde upp nya stolta mål och kom till Högsta och sade: Vi har överträffat målen! Läget i landet är fantastiskt! Tågen går , och vi har aldrig någonsin satsat så mycket som på tågen! Problemet är bara, , att tågen står stilla. De är försenade och går inte . Folk står och väntar på dem. två största och viktigaste godstransportörer på järnväg lägger ned verksamheten. svar blir: Vi har aldrig satsat så mycket som ! Finns det någon liten spricka i fasaden är det Socialdemokraternas fel, som styrde landet . hänvisade till någon undersökning från . Jag såg inte vad det var du fladdrade med. Enligt den RUT-undersökning som jag har läst var det dock så att när vi lade fram vår budget om underhåll till järnvägar var det varje gång något av allianspartierna som röstade för en lägre nivå på underhållet. Ett av de partier som ville ha lägre underhåll när vi satsade var Moderata samlingspartiet, numera känt som Nya . 7 (M) replik: Er egen kan jag gärna överlämna till Ygeman, och jag kan också för tv-tittarnas skull lägga ut den på min hemsida så att alla i kan se vad det faktiskt står. Det skiljer mellan allianspartierna i satsningar, men vi har alltid tagit ansvar och satsat reella, riktiga medel inte luftsiffror som Socialdemokraterna alltid har haft. Ygeman säger att folk står på perrongerna och fryser. Det är alldeles riktigt. Sådant händer, och det ska inte behöva hända. Vi vet att vår minister därför har kallat ihop alla parter inom denna sektor. Operatörerna har själva haft mycket jobb för att se till att det ska bli bättre. Vi ska ha respekt för att det har varit problem. Men populismen har en gräns, Ygeman. När vi har ökat anslagen för drift och underhåll på järnvägssidan från en socialdemokratisk, katastrofalt dålig nivå då är det allvarligt. Vi har faktiskt gjort jättestora höjningar. Jag tycker att de som har möjligheter att gå in och se på repris på Ygemans anförande ska göra det. Vad talar han om i sitt anförande? Jo, han talar om nyinvesteringar igen. Det är samma luftsiffror som ni hade tidigare när ni hade en infrastrukturplan som var ofinansierad. Ygeman talar ingenting om behovet av drift och underhåll i sitt anförande. Det är kärnan för dem som står och fryser, Ygeman. Det är drift och underhåll och inte att bygga ny höghastighetsjärnväg mellan och som är färdig . 8 (S) replik: har jag bara en enkel fråga till . Om anslagen var katastrofalt låga, varför föreslog du i kammaren att de skulle vara lägre?