prot · GY0959 · 2011-02-15 00:00:00 — Det finns också sådana tjänster som förutsätter personliga besök hos myndigheter. Det var det nya som jag tog upp eftersom det inte har hänt så väldigt mycket , men det har det bevisligen gjort. Han kräver att allt fler statliga myndigheter tillhandahåller service även vid samverkanskontor. Här har vi ett grannland som är mer på hugget än vi själva. har kommit med förslag till åtgärder. Sedan har utredning kommit. när inlandskommunerna träffades i lovade en statssekreterare att det var alldeles i slutskedet, och så var det bevisligen inte. På landsbygdsriksdagen lovades det ganska vitt och brett att det skulle komma förslag på åtgärder för en bättre service på landsbygden. Jag vill fråga Attefall var han har sina alliansbröder. Finns det någon som sätter ned klacken och säger att det här går vi inte med på? Är det det stora partiet? Vart har tagit vägen i den här frågan? De har fått sitt landsbygdsdepartement och en landsbygdsminister, men vi har inte sett något konkret av detta på landsbygden. 65 (S): Det är just det som Attefall beskriver som är problemet. Jag tror att regeringen har en svag position när det gäller att åstadkomma detta. Det pratas om självständiga myndigheter som vill organisera sig själva, rationaliseringstryck, teknisk utveckling och gamla lösningar. Sedan drar man fram hela bilden av varför detta ska vara så svårt och varför det inte går. Därmed bekräftar Attefall sin egen tafatthet i frågan. Sedan kommer man till själva cloun: Det är ej enbart positiva omdömen i remissomgången. Var är den politiska viljan? Var finns den? Var står Attefall egentligen här? Är Attefall ett rö för vinden när det gäller remissinstansernas eventuella åsikter? Finns det någon egen linje som går ut på att vi ska göra detta? En bedömning finns med i analysdelen på s. 7591 där man har analyserat medborgarperspektivet och utgått ifrån människornas behov. Jag förstod att Attefall menade att det är något som saknas i den här utredningen, men det är ändå berört här. Där står det att trots politiska signaler bedrivs och statlig service bara undantagsvis i lokal samverkan. För att tillgång till offentlig service ska skapas enligt de politiska målen och i ett medborgarperspektiv krävs en strategi för service i samverkan med styrning som verkar ovanför de enskilda myndigheterna och sektorsintressena. Det som krävs är ett politiskt initiativ och någon sorts inriktning i sammanhanget som ställer sig över de hinder som Attefall redovisar. Min fråga är igen: Är du beredd att verka för ett kontor i varje kommun, det vill säga 290 kontor, och för att vi har en statlig service som är representerad i vardagen hos människor? 66 Statsrådet (KD): För att klara ut det jag sade om att även utredaren själv sagt att det saknades heltäckande analyser vill jag nämna att utredaren på s. 79 i betänkandet skriver: Jag kan konstatera att bristen på utförliga behovsanalyser är ett problem för både beslutsfattare och forskare. Det är givetvis ett problem också i vår utredning. Bland annat detta är en del av det arbete vi bedriver för att försöka få ett bättre underlag. Självständiga myndigheter har vi, och det är något som vi i många sammanhang har hyllat. Om vi säger att vi ska överge den modellen och fullt ut styra från innebär det stora konsekvensändringar. En annan strategi, som vi just nu jobbar med, är därför att försöka hitta vägar framåt för att kunna öka samverkan och få mer närvaro. Jag tror att man måste vara realistisk när det gäller detta. Jag försökte problematisera frågan utifrån det förändringstryck som finns i form av teknisk utveckling, befolkningsförändringar och de rationaliseringar som vi i många andra sammanhang månar om för att få en effektiv användning av skattepengarna. Dessutom måste vi peka på vad som händer på området. Inte minst arbetar , , och tillsammans för att etablera ett nät av gemensamma kontor. /11 var 112 av planerade 124 servicekontor öppnade med antingen eller som huvudman. Där finns då ett tjänsteutbud. Det innebär att det har skapats möjligheter att finnas kvar på orter där underlaget annars inte hade varit tillräckligt för något kontor alls och med generösare öppettider. Vi har fått servicekontor som har öppet mellan 10 och 16 ; annars skulle öppettiderna ha varit mycket kortare. Dessutom är det en mycket effektivare användning av myndigheternas anslag. Det finns en rad orter som har fått bättre service. Som exempel kan jag nämna och . Vi har även orter där olika myndigheter tidigare inte haft någon service men som genom servicekontoren har fått det. Det gäller till exempel , , , , , , , , , och . Det finns alltså en rad positiva exempel på att samverkan inneburit att man antingen fått ökad service eller kunnat ha kvar en fysisk närvaro trots att underlaget egentligen inte riktigt räckt till för det. Dessa saker sker ; det arbetet pågår. Jag håller med om att det är ett problem att hitta en väg framåt när det gäller att klara av de hänsyn som olika myndigheter har att ta. Sedan finns även många juridiska aspekter sekretesslagstiftning, samordning av myndigheters olika rutiner och annat. Det finns således en rad problem. Problemet med Högdahls utredning var att han inte lyckades lösa alla dessa frågor på ett tillfredsställande sätt, så att vi hade fått ett beslutsunderlag som håller hela vägen. Därför måste vi jobba vidare med materialet. Det pågår ett arbete i för att försöka ta steg framåt. Min ambition är att medborgarna ska få bättre service och att staten är närvarande på så många platser som möjligt. Notera min formulering. Jag kan nämligen inte säkert säga att vi kommer att finnas närvarande i varenda kommun i landet, men ambitionen är att vara närvarande på fler ställen än , att göra det i samverkan och på ett effektivt sätt samt att klara ut de olika aspekter som finns och som, legitimt, lyfts fram av myndigheterna. Vi återkommer säkert i frågan. Jag är övertygad om att ni inte kommer att ge upp. Jag kommer inte att ge upp när det gäller att försöka förbättra den statliga servicen, även om jag känner viss ödmjukhet inför de problem som finns i frågan. 67 (V): talar sig varm för att vi ska ha självständiga myndigheter. Så kan det vara till en viss gräns. Frågan är bara var den gränsen ska gå. Hur självständiga kan myndigheterna bli? Här har man med stora ord talat om att man ska ha en grundläggande service för medborgarna i hela landet. Så var direktiven till utredningen. säger statsrådet att det inte är säkert att man kan fixa det i 290 kommuner, vilket jag djupt beklagar. Det blir medborgarna som får sitta och köra bil och på så sätt betala notan för sina besök hos myndigheterna. gav några exempel. Om vi tar de mindre kommunerna långt ute på landsbygden, undrar jag: Finns det någon specifik kommun jag vill gärna ha ett konkret exempel i så fall där man utvecklat servicen när den en gång har dragits ned? Mig veterligt finns inte någon sådan kommun. När det gäller det sista som statsrådet sade i sitt svar blir jag nyfiken. Statsrådet sade nämligen att regeringen kommer att ta ställning till vilka ytterligare åtgärder som behövs. Eftersom det sägs i svaret vet jag att många tittar på den här debatten och är nyfikna på vad det kan innebära. Jag hoppas att jag kan få svar på det. Vi lär fortsätta att interpellera tills vi har fått en proposition att ta ställning till. Den skulle ha kommit för länge sedan, men tyvärr har den inte gjort det. 68 Statsrådet (KD): När jag säger att alla kommuner kanske inte kommer att ha statlig representation kan det lika gärna handla om att varje kommun i storstadsregionerna inte måste ha det. Det finns många kommuner som ligger oerhört nära varandra, med bara mellan tunnelbanestationerna. Då kanske de inte med självklarhet ska ha samma utbud av service i form av fysisk närvaro som man måste ha när avstånden är stora. Vad beträffar självständiga myndigheter tror jag att man i grunden måste behålla dem, men självklart ska vi hitta former för att se till att det finns gemensamma riktlinjer som gör att man får bättre fart på samverkan. Det handlar om att ändra attityder långt ut i myndighetsleden; där finns säkerligen en del att göra. Naturligtvis har vi samma problematik även på den kommunala och landstingskommunala nivån. Jag tycker att frågan är viktig och välkomnar ytterligare interpellationer. Kanske ska de ställas med lite längre intervaller än , men jag försäkrar att jag nästa gång har mer att säga. Vi jobbar som sagt hårt med frågan, och den som väntar kommer att få se vilka åtgärder det blir. Jag hoppas att vi ska kunna ta en del nya grepp för att steg för steg föra frågan vidare åt rätt håll. Det är i alla fall min ambition. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellation 2010/11:187 om saudiarabisk finansiering av moskéer och skolor i 69 Statsrådet (KD): har frågat mig hur jag ser på att ett land som finansierar moskéer och skolor i samt om jag är beredd att likt den norska regeringen agera på ett sätt så att bidrag från till exempelvis moskéer och skolor motverkas. Det finns inget hinder mot att föra in pengar till för lagliga ändamål. Kontroll av överföringar görs enligt sedvanliga regler för pengatransaktioner. Alltså har jag inte några synpunkter på detta så länge det görs inom ramen för svensk lagstiftning. I råder religionsfrihet, och det finns säkert andra länder som har kontakter med olika samfund i . Som känner till är religionsfriheten och föreningsfriheten grundlagsfäst genom bestämmelserna i 2 kap. regeringsformen. Varje medborgare har rätt att utöva sin egen religion, antingen ensam eller tillsammans med andra, och att anordna offentliga gudstjänster. stöd till trossamfund har till uppgift att pröva frågor om statsbidrag enligt lagen (1999:932) om stöd till trossamfund och förordningen (1999:974) om statsbidrag till trossamfund. Målet för det statliga stödet till trossamfund är att bidra till att skapa förutsättningar för trossamfunden att bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg. Stöd till trossamfund kan lämnas som statsbidrag eller avgiftshjälp, det vill säga statlig hjälp med avgifter till registrerat trossamfund. Statsbidraget är uppdelat i tre bidragsformer organisationsbidrag, verksamhetsbidrag och projektbidrag. Jag tror att en framgångsrik integration bygger på att ge människor som invandrar till möjligheten att finna en trygghet här genom sin kultur och religion, utan att detta ständigt ifrågasätts. Religiösa gudstjänstlokaler, som till exempel moskéer och kyrkor, har en viktig roll som trygghetsbärare och samlingsplats. Många samfund har dock inte råd med egna gudstjänstlokaler som passar deras behov. Detta gäller särskilt församlingar som naturligt inte har etablerade lokaler att söka sig till i . Regeringen har under sin mandatperiod satsat på en fördjupad dialog och en samverkan med ett brett spektrum av aktörer i samhället i syfte att stärka respekten för demokratin och de grundläggande mänskliga rättigheterna. Vi kommer att behöva det civila samhällets engagemang, kunskap och kreativitet för att möta framtidens utmaningar. Som minister för trossamfund är jag övertygad om att trossamfunden är en betydelsefull del av det civila samhället. 70 (SD): verkar missa poängen. Att det inte finns ett formellt lagligt hinder att föra in pengar i landet hindrar inte regeringen från att, liksom sina norska kolleger, avstå från att svara på sådana förfrågningar och därmed se till att den sortens finansiering uteblir. kräver enligt uppgift nämligen ett aktivt godkännande för att man ska investera i skolor eller moskéer i ett land. När faktum är att vi kan hindra en sådan finansiering, varför då inte göra det? Ser regeringen inget problem med spridandet av sådana åsikter? Är det verkligen rimligt att acceptera investeringar från gällande byggandet av moskéer, med tanke på den muslimska ideologins totala närvaro och den närmast totala brist på fri- och rättigheter som råder där, inte minst för kvinnor? Att har valt att inte tillåta kyrkor i sitt land är en sak. Men de bör knappast förvänta sig att moskéer finansierade med saudiarabiska pengar ska få byggas här, och bör ha ryggrad nog att motsätta sig detta. Det är en typ av krav som är helt och hållet rimligt. Dessutom borde vi aldrig acceptera finansiering och därmed inflytande från denna sorts länder. Wahhabismen är den grund som islamiseringsprocessen i stort baseras på runt om i världen . Regeringen har med sitt totalt okritiska förhållningssätt motverkat bekämpandet av extremism genom att inte i tillräcklig utsträckning granska och ta avstånd från finansiering från genom moskéer och skolor. Detta ligger inte i linje med den politik som man säger sig föra. Att i svepande ordalag hänvisa till religionsfrihet är ett mycket tunt argument som egentligen inte har något juridiskt stöd i vare sig internationell eller svensk rätt. Religionsfrihet innebär inte frihet att göra vad man vill eller bygga vad man vill. Den innebär inte heller att en stat ska behöva acceptera att religiösa centrum sponsras av totalitära teokratiska regimer. Det är synd att jag behöver påtala detta över huvud taget. Att moskéer och för den delen muslimska friskolor sprider antisvenska, antivästliga, antidemokratiska och kvinnofientliga värderingar är inte heller någon nyhet. i har i två reportage, det senaste om muslimska skolor, visat exakt hur det kan se ut, och det är ingen vacker bild. I har vi , som hade som talare, en galning som bland annat hyllat Förintelsen men tyvärr utgör islams mittfåra. Vi har de berömda ljudbanden från samma moské. , en miljöpartist, har själv skrivit om sina erfarenheter från och återigen bekräftat denna bild. Utöver det har vi en viss nyinvald riksdagsman, tillika rektor för en muslimsk friskola, som i tv tydligt visar att han över huvud taget inte delar svenska eller västerländska värderingar, inte minst gällande kvinnor, och skolan lär bedrivas därefter. Notera även att , där religionsfriheten står angiven, även täcker tankefrihet och samvetsfrihet. Den skyddar alltså först och främst din rätt att ha en åsikt, tanke eller tro, och den är fullt inskränkbar med hänvisning till moral och skydd för andra personers fri- och rättigheter. Attefall tror att en framgångsrik integration bygger på att, som han själv säger, utan ifrågasättande låta dem som invandrar sprida och bejaka sin kultur och religion. Det låter kanske fint och gulligt, men det är oerhört naivt. Det innebär spridandet av värderingar som jag redan beskrivit, och det bör inte ligga i regeringens eller för den delen intresse, speciellt inte om det finansieras av eller dylika. Underlåter regeringen och statsrådet att agera medverkar de bara till den islamiseringsprocess vi ser och därmed även till uppbyggnaden av parallella muslimska samhällen. 71 Statsrådet (KD): Jag ber er notera att förfrågan till kom 2005. Det var alltså under den socialdemokratiska regeringen, vilket är intressant i sammanhanget. Det är också intressant att notera att den fråga som fick och som man inte svarade på var annorlunda ställd än den som den fick. Vi fick frågan om det fanns några lagliga hinder för ett stöd, och vi måste säga att det i svensk lagstiftning inte finns några sådana. Om man vill bekämpa idéer som man själv inte tror på, vilken metod ska man använda? Ska man bekämpa människor som inte står för religionsfrihet i sitt eget hemland, vilket jag förstår att försöker göra en poäng av, genom att förbjuda människor att utöva sin tro och förhindra religionsfriheten i ? Jag tror inte på en sådan taktik. Jag tror på att man med öppna demokratiska medel, med opinionsbildning och debatt, ska fajtas för sina värderingar och åsikter. Det som bekymrar mig mycket i och retorik är schabloniseringen. Man drar allting över samma kam, målar upp skräckbilder och försöker framställa alla muslimer som mycket skumma och hemska människor. Låt mig dra en parallell till vad som har hänt i . Det är ett land muslimer. är en förebild för hela i hur man utför en revolution med demokratiska medel. Med en oerhörd noggrannhet har man med fredliga metoder störtat en envåldshärskare. Man har till och med efter demonstrationerna gått och städat torget ideellt för att göra snyggt efter sig. Denna revolution är ur icke-våldssynpunkt och ur demokratisk synpunkt ett föredöme för inte minst ett som har haft två världskrig, ett och liknande saker. Vad jag försökte säga med detta är: Dra inte alla muslimer över en kam! Gör inte det misstaget, för då kommer vi att skapa ett samhälle med tydliga vi och de! Det tror jag inte är vare sig korrekt eller bra. Jag tycker att det är bra att människor kan samlas i olika lokaler. Det är också bra att man tar ansvar för sina lokaler. Personligen tycker jag inte att det är lämpligt om man blir styrd av utländska aktörer, men vi har inga indikationer på att det varit så i det aktuella fall som togs upp i , som interpellanten refererar till. Vi måste också fråga oss, och det är väl en fråga till och : Vad exakt tycker du att ska göra? Förbjuda människor som bor i andra länder att skänka pengar till svenska medborgare? Vilken är din lösning på problemet? 72 (SD): Att frågan kom 2005 ändrar inte frågan som jag ställde till regeringen. Uppenbarligen skulle de inte ha agerat annorlunda i det fallet. Lagliga hinder eller inte det är fortfarande så att , om regeringen skulle ha sagt att vi inte ser positivt på finansieringen därifrån, inte skulle ha gjort det heller. Det har de ändå moral nog att inse , och det är också den uppfattning jag fick av det som norrmännen anförde i programmet. Detta har inte med religionsfrihet att göra, som jag var inne på i mitt tidigare anförande. De kan be till vilken gud de vill, precis som alla andra, men religionsfrihet innebär inte rätten att bygga vad man vill eller rätten att göra vad man vill. Det är två helt olika saker. Man ska inte blanda ihop de begreppen. Man ska inte dra alla muslimer över en kam, sade . Jag har inte pratat om alla muslimer. Jag pratar om och den form av islam som tillämpas där. Jag ska ta några exempel. I analysen var det genomgående att skolbarnen fick lära sig att man ska bekämpa kristna och judar och inte vara vänner med dem. Det var en massa av den retorik som man känner igen från moskéer och skolor runt om. Saudi Arabias Curriculum of Intolerance heter undersökningen, som gjordes av . Studenterna blev tillsagda att de inte ska hälsa på, bli kompisar med eller respektera de otrogna. Det sades också att spridning av islam genom jihad var en religiös plikt. Det här var alltså böcker som hade med fem miljoner barn att göra i och som kom från den saudiarabiska staten. Om de nu har den inställningen till sina egna skolor och de moskéer de finansierar, varför skulle de inte ha den i ? har spenderat på att sprida sin form av islam runt om i världen. Det här går till moskéer, madrassor, muslimska skolor och så vidare. Har man den här bilden och en vetskap om vad står för, vad deras skolor står för, vad deras form av islam står för och hur de sprider denna runt om i världen kan man inte vara så naiv och säga att det bara är religionsfrihet, att allting är jättefint och att alla behöver pengar för att ha sina lokaler att be i. Då måste man ha ett kritiskt förhållningssätt till vad det är för tankeströmningar man flyttar in i landet. Har man då en möjlighet att säga nej tack till dessa pengar ser jag inte varför man inte ska ta den. Om man säger sig vilja motverka parallella samhällen, segregation och så vidare kan man inte längre stå här och låtsas vara snäll och gullig mot allting och alla med denna vetskap om vad som händer i och vad de gör med sina pengar. Jag ser inte lika positivt som på utvecklingen i , framför allt inte vad gäller framtiden. Jag tror inte att det kommer att bli så fint och gulligt som alla vill att det ska bli. Muslimska och för den delen sunnimuslimer har en syn som inte skiljer sig jättemycket från den i , med muslimsk stat och införandet av sharialagar, och det är de facto den starkaste organisationen i . De kommer att vinna det här. Liknande krafter kommer att vinna i , precis som islamistiska krafter har vunnit i nästan alla val som de har deltagit i i . Där vann en islamistregering två val i rad. Titta på Hamas. Titta på de områden i där Muslimska ställde upp, där de vann. Jag delar tyvärr inte din positiva syn på , men för att återgå till till exempel är det ganska naivt att tro att den form av sunna som de sprider inte är något som kommer att påverka om vi finansierar det med deras pengar. 73 Statsrådet (KD): Ursäkta att jag skrattade till, men när börjar jämföra valda regering med diktaturen i och liknande saker har han passerat gränsen för vad som är rim och reson. Försök inte antyda att någon demokratisk politiker i skulle gilla det saudiarabiska politiska systemet eller utbildningspolitiken. Det är inte det som det handlar om. Det får vara lite sans i den diskussionen! Jag försökte sakligt svara på frågan. Frågan till , som den socialdemokratiska regeringen svarade på jag försvarar socialdemokrater här, notera det var om det fanns några hinder för att skänka pengar. Den kunde då välja att antingen vara oförskämd och inte svara på frågan eller att svara på den. Det finns inga juridiska hinder. Detta är allt som har gjorts. Min fråga till är: Vad anser att man ska göra, förutom att stå här och spy galla över en massa extrema tendenser vi ser i världen? Det kan vi göra tillsammans. Det finns mycket otäckt i vår värld av totalitära regimer, diktaturer och liknande saker. Det kan vi säkert hjälpas åt att försöka överträffa varandra i, men det är inte detta som är problemet. Problemet är: Vad gör en regering som vill värna religionsfriheten och följa internationella regler och svensk lagstiftning? Svara på den frågan! Den kan ju komma igen, och då är det bra att veta vad säger. Man ska också tänka på att den typ av allmosor som man ger från många av de här länderna det är inte alltid regeringarna som ger pengar, utan det är oftast olika personer, som i och för sig kan stå nära regeringen, som gör det. Följer man de regelverk som finns inom islam när det gäller att ge en allmosa är själva poängen att man inte ska styra och ställa med hur pengarna används. Man ger pengar exempelvis till ett moskébygge, men i själva läran, teologin, betyder det att man inte ska lägga sig i hur den används. Jag tycker personligen att det är problematiskt om svenska samfund, vilken religiös färg de än har, styrs av andra länder eller av utländska intressen. Jag tror på svenska självständiga trossamfund oavsett religiös tro, men jag måste inse att vi som land, om vi ska vara en rättsstat och följa de spelregler som finns, inte har stora möjligheter att ingripa mot just penningtransaktioner. Sedan ska vi med demokratiska medel bekämpa alla totalitära tendenser vi kan se överallt, oavsett om de uppträder med religiösa eller politiska förtecken. Jag tror på den värderingsdebatten. I måste vi självklart värna om vissa grundläggande värderingar, och det gör vi också. Ta exempelvis den läroplan där inte minst mitt parti har varit drivande för att vi ska få igenom att skolan ska stå för värderingar som bygger på västerländsk humanism och tradition. Det är en utmärkt plattform att bedriva ett opinionsarbete kring, och det är en grundplåt för det svenska skolväsendets värderingar. Självklart ska vi stå för detta, men vi ska också utifrån den plattformen vara öppna för många människors olika sätt att uttrycka sin tro och övertygelse, men det ska självklart vara inom ramen för svensk lagstiftning och svenska regelverk. 74 (SD): Jag ska svara på frågan som du, , ställde. Du vet ju att vi inte vill bygga fler moskéer över huvud taget i det här landet, så det är ett steg på vägen.