prot · GY09117 · 2011-06-16 00:00:00 — Det finns många tekniska hjälpmedel, men de måste passa inom de lagar och regler som vi har i . Dessutom måste det vara någonting som svensk polis tycker skulle vara till hjälp för dem, och där är vi inte ännu i den här frågan. 40 (C): Min fråga skulle egentligen kunna ställas till nordiska samarbetsministern, finansministern, handelsministern, arbetsmarknadsministern, troligen också till migrationsministern och EU-ministern och också till justitieministern. Jag väljer att ställa min fråga till . Frågan handlar om beslut att upprätta gränskontroller mot och . Det här är en fråga som berör stora delar av samhället och det politiska systemet. För är värnandet om den fria rörligheten en mycket viktig fråga. arbetspendlar 20 000 personer över ; det är en region med mycket stark tillväxt. En resa med tåg över tar , och det är inte ofta konduktören hinner gå från den ena ändan av tåget till den andra och kontrollera biljetterna. Hur de under en sådan resa skulle hinna kontrollera personers identitet har jag svårt att se. Vad skulle en genomlysning av bagage och kontroll av identitet innebära för en resenär på dessa överfulla Öresundståg? En gräns mellan två länder upplever jag är som ett staket mellan två villatomter. En utökad personkontroll vid en gräns kan knappast vara en fråga som avgörs av endast ett land, utan det borde finnas fler parter inblandade och fler att ta hänsyn till. Vilket uniformssamhälle skulle detta beslut i så fall skapa? Min fråga till statsrådet är: När och hur kommer regeringen att reagera och agera vad gäller danskarnas beslut i denna fråga? 41 (): Det är klart att vi alla reagerat på de medieuppgifter som kommit om det danska initiativet, den uppgörelse de hade gjort som innebar en förstärkt gränskontroll visavi den svenska gränsen. Efter att ha talat med justitieministern i och med andra visar det sig att det egentligen handlar om att man vill öka tullens aktiviteter för att förhindra narkotikasmuggling och annat. Det är ungefär samma verksamhet som den svenska tullen har vid . Det var alltså inte så märkligt som det lät. Kommissionen granskar dock det danska initiativet. Jag tycker att det är rimligt att man går igenom det, för det är viktigt att reglerna beträffande följs och att vi värnar den fria rörligheten. Därför måste man naturligtvis syna även detta i det perspektivet. Vi ser fram emot den utvärderingen. 42 (C): Tack, statsrådet, för svaret! Det känns bra att justitieministern har haft det samtalet med sin kollega i . Jag är dock orolig för att det lite grann är fråga om dubbla budskap. Enligt medierna finns ett skäl till beslutet i men ett annat när de riktar sig mot EU. Så länge de håller sig till tullens aktiviteter har de naturligtvis möjlighet att själva bestämma över handelsvaror som flödar över gränsen. Jag är rädd för att ska upprätta permanenta tullposteringar, med permanent tullpersonal, som tillåts granska resenärer och bilar. Det skulle krångla till det betydligt för alla de tusentals som rör sig över på grund av utbildning eller arbete. Vi har ett Schengenavtal inom EU vars syfte är att skapa ett öppnare . Det ska vara enkelt att röra sig fritt mellan unionens medlemsländer. Jag hoppas därför att justitieministern har rätt och att detta inte är en fråga som vi behöver oroa oss för. Jag tror att många i den berörda regionen är tacksamma för ett tydligt svar i frågan. 43 (): Den här frågan har, som sagt, diskuterats, och många länder är engagerade. Vi är noggranna med den ömsesidiga respekten för varandras arbete och de regler som formar Schengenområdet. Kommissionen kommer att granska det danska beslutet och de förändringar det kan medföra. Vad beslutet konkret innebär är att man anställer ytterligare ett antal tulltjänstemän. Det kan knappast vara så allvarligt att det skulle kunna ifrågasättas utifrån regelverket. Det pågår en översyn för att utvärdera och effektivisera Schengen. En fråga som ställs är vilka möjligheter som ska finnas att återinföra kontroll vid inre gräns, i vilka situationer och så vidare. Det är inte helt klarlagt i alla led vad som kan och inte kan göras. Vi tycker att det är bra att man utvärderar regelverken, men vi är fast övertygade om att grunden måste vara den fria rörligheten. Den är trots allt basen i det europeiska samarbetet. 44 (FP): Jag tänkte ställa en fråga om främlingsfientlighet. När jag tänker tillbaka på det senaste årets nyhetsnotiser minns jag en del. Jag tänker på en muslimsk mamma som på väg till dagis med sina barn trakasserades av ett tonårsgäng i ett mindre samhälle. Jag tänker på en judisk invandrare i som fick sin lägenhetsdörr och bil målade med hakkors. Och jag tänker på några mycket allvarliga och tragiska misshandelshistorier. för levande historia har presenterat en rapport om ungdomars attityder. Naturligtvis är de flesta ungdomar både toleranta och öppna i sitt sinne bland annat vad gäller människor som flyttar hit. Men tyvärr finns också en betydande grupp som inte är det. Därför blir min fråga till statsrådet : Hur arbetar regeringen, och hur tänker regeringen arbeta, för att motverka en ökning av främlingsfientligheten i ? 45 Statsrådet (FP): Tack för frågan! Som säger är i grunden ett tolerant land. En kraftig majoritet i vårt land har blivit mer positiv till invandring och invandrare än vad fallet var tidigare. har vi en utveckling mot ökad osäkerhet och främlingsfientlighet mot vissa grupper. Det kan gälla judar, romer och muslimer i . För dem som drabbas av främlingsfientligheten är det förstås ingen tröst även om det går åt rätt håll vad gäller värderingarna i stort. Mot den bakgrunden har regeringen tillsatt en utredning under ledning av just för att utreda förekomsten av främlingsfientlighet och också fundera på hur vi bäst bemöter främlingsfientligheten. Därutöver sker redan en hel del via Forum för levande historia, med Förintelsen som utgångspunkt, och via andra myndigheter. Bland annat fördelar bidrag för kampen mot rasism och främlingsfientlighet. 46 (FP): Jag tackar för det och ser fram emot utredning, som jag tror både kan belysa mycket och komma med en del förslag. Sedan tror jag att skolan har en nyckelroll. Jag vill därför ställa en följdfråga till statsrådet, nämligen om även han anser att det är viktigt att skolan också fortsättningsvis, genom myndigheter som Forum för levande historia, får resurser för att arbeta med information och kunskap om rasism, totalitära ideologier och så vidare så att fler människor lär sig av historien. 47 Statsrådet (FP): Det är som säger, att skolan har en nyckelroll. Är det något som vi vet fungerar i kampen mot fördomar och intolerans är det ökad kunskap. En del av det som Forum för levande historia visat är att om eleverna får ökad kunskap om Förintelsen under minskar antisemitismen och förekomsten av hat mot judar. Det är i grunden något mycket positivt. Det vi alla har ett ansvar för är att ställa upp för det samhälle vi vill ha. nämner i sin fråga händelsen med en somalisk kvinna som trakasserades på väg till dagis. Till slut kastade man sten på både henne och hennes dotter. När jag talar med muslimer och judar i om den typen av händelser säger de ofta att de är ganska ensamma när det sker. Där har vi ett gemensamt ansvar att stå upp för lika värde och kampen mot främlingsfientlighet. För att svara konkret på fråga vill jag säga att skolan har en nyckelroll. 48 (SD): I ett par uppmärksammade fall har vi kunnat ta del av hur människor som sökt asyl i med anledning av att de riskerar sitt liv i hemlandet trots det återvänder på semestern till det land som de påstår sig ha flytt från. I vissa fall har kommunen gått in och betalat semestern och även gett en slant till matpengar. Att en person som säger sig ha flytt från sitt land på grund av livshotande omständigheter ändå väljer att semestra i samma land borde rimligtvis väcka misstankar om personens egentliga skyddsbehov. Min ståndpunkt i den frågan är glasklar. Om man fått asyl i på grund av att man riskerar sitt liv i hemlandet och trots det väljer att åka på semester till samma land som man flytt från ska den semestern enligt min mening vara permanent och uppehållstillståndet dras tillbaka. Min fråga till är vilka åtgärder han kommer att vidta i syfte att motverka den typen av asylmissbruk. 49 Statsrådet (M): Svaret är: inga alls, eftersom det som pekar på inte är något missbruk. Vi prövar asylbehovet i en asylprocess för att utröna huruvida en människa har skyddsbehov. Den prövningen görs , och man beviljas följaktligen uppehållstillstånd på grundval av ett påstått skyddsbehov som prövas då. Att man väljer att återvända eller resa tillbaka till det här landet är någonting helt annat. Det är inte ett missbruk av systemet. Det kan faktiskt vara så att både ens egna förhållanden vad gäller skyddsbehov och förhållandena i hemlandet ändras på ett sådant sätt att man känner att man kan åka tillbaka. Detta tar inte alls upp i sin fråga, men det är någonting som man måste belysa. Annars är det väldigt lätt att tro att detta handlar om människor som kommer och loggar in i systemet tillfälligt och sedan återvänder. Så ser det alltså inte ut. Jag tycker alltså att systemet som det ser ut fungerar bra och har inte för avsikt att ändra det. 50 (SD): Vad vi indirekt kan höra från migrationsministern är att det är helt okej att ljuga statliga myndigheter rakt upp i ansiktet. Givetvis är det så. Allt sunt förnuft säger att om man kommer till och säger att man om man återvänder till sitt hemland riskerar att dö och sedan inom loppet av bara åker på semester, då har man inga skyddsbehov. Det är alldeles uppenbart. Det finns en anledning till att det numera går direktflyg från till . Jag kan lova, fru talman, att det inte rör sig om några vanliga Svenssoncharterresor. Detta är människor som uppenbarligen inte längre har några asylbehov. Jag trodde att asylsystemet och vår möjlighet att ge människor asyl utgick från principen att det är människor som är i behov av vår hjälp. Men uppenbarligen är det inte så. Jag tycker att det är beklagansvärt att man har en så slapphänt inställning i denna fråga och tolererar att människor kommer hit, utnyttjar vårt välfärdssystem och ljuger statliga myndigheter rakt upp i ansiktet. 51 Statsrådet (M): Om det är så att man framför felaktiga uppgifter i samband med asylprövningen kommer man naturligtvis att nekas asyl. Det säger sig självt. I så fall kommer inte det skyddsbehov som man anförde i processen att bli föremål för ett positivt beslut. Det är inte riktigt det som far efter, men det måste man väga in i denna diskussion. Jag vill dock gärna peka på ett annat faktum som jag tycker är mer problematiskt, nämligen att en lång frånvaro från naturligtvis kan leda till att man förlorar sitt permanenta uppehållstillstånd. Det är inte så att man för tid och evighet är begåvad med detta. Å andra sidan kan man vrida och vända på detta och säga att det är problematiskt. Vill man som regeringen att människor ska återvända och göra ett nytt försök att till exempel bli integrerad i sitt hemland är det självklart att vi måste acceptera att människor prövar att åka tillbaka. Att föra den politik som talar för är snarare ett säkert sätt att se till att människor aldrig någonsin vågar återvända till sitt hemland från en vistelse i som sker på grund av skyddsbehov. Det tycker jag i alla fall vore mycket beklagligt. Genomförande av vissa riksdagsbeslut 52 (V): beslutade att regeringen ska ta fram ett förbud mot industriellt framställda transfetter. beslutade att uppdra åt regeringen att utreda de senaste årens skolreformer. beslutade att obedövad kastrering av grisar ska upphöra. beslutade att nya anvisningar av långtidsarbetslösa personer till fas 3 ska stoppas. När avser regeringen att genomföra dessa beslut? 53 Statsrådet (M): Dessa tillkännagivanden som överlämnats till regeringen kan naturligtvis bli föremål för bedömningar. Jag tror dock inte att vi ser en regeringskris framför oss därför att vi förlorade en votering om kastrering av smågrisar. Jag tror inte riktigt att det är det som regeringsmakten i det här landet står och faller med. Jag vill däremot understryka att man aldrig någonsin i det här sammanhanget kan utesluta det faktum att andra typer av beslut, som till exempel handlar om grundläggande frågor om den ekonomiska politiken, skulle kunna få konsekvenser i det här avseendet. Men regeringen återkommer i dessa enskilda frågor om och när det finns möjlighet att göra det. 54 (V): Det var inte riktigt det svar som jag hade hoppats på. Jag tycker också att det i ministerns svar finns ett förringande av grisarnas lidande. Det är 4 000 grisar som kastreras utan bedövning. Vi i denna församling är direktvalda av folket. Vi sitter här på folkets uppdrag för att stifta lagar. Vi kan även utse och avsätta regeringar om vi så önskar. Därför tycker jag att det är så otroligt viktigt att regeringen återkommer i dessa viktiga frågor som jag har räknat upp och berättar vilka åtgärder man tänker vidta. 55 Statsrådet (M): Det var inte på något vis min avsikt att förringa smågrisarnas situation. Jag bara pekade på att det är ganska rimligt att ställa saker och ting i relation till varandra. Vi måste förstå att det i jämförelse med frågan om den ekonomiska politik som lägger fast naturligtvis finns en viss skillnad i dignitet. När det gäller tillkännagivanden från till regeringen har regeringen friheten att bestämma huruvida man vill närma sig dessa tillkännagivanden och på vilket sätt. Det måste avgöras från fall till fall. Jag kan inte här och lämna en exakt redogörelse till för hur regeringen kommer att förhålla sig till den radda av tillkännagivanden som räknades upp. Försäkringssystemet och integrering av invandrare 56 (KD): I början av presenterade en rapport om sysselsättning för invandrare. I den rapporten skissar man på ett antal förslag som berör lite olika samhällsområden. Bland annat föreslår gruppen att vårdnadsbidraget ska tas bort och att föräldraförsäkringen ska begränsas för invandrade föräldrar. Man menar att det här är någonting som gör att invandrare hålls borta från arbetsmarknaden. Det är en ståndpunkt som jag har förstått att integrationsministern delar. En utredning från som kom 2010 visar att invandrade föräldrar tar ut betydligt färre föräldradagar än vad svenskfödda föräldrar gör. För svenskfödda föräldrar vars barn är födda här är det av föräldrapenningen med sjukpenningnivå som fryser inne. För invandrade föräldrar med barn som är är det väsentligt fler, . För ännu äldre barn är det betydligt fler. Min fråga till integrationsministern är: Är det rimligt att mot den bakgrunden begränsa antalet dagar i föräldraförsäkringen och tro att det löser några integrationsproblem? 57 Statsrådet (FP): Det är rimligt att titta på det. Vi är i en situation där det för utrikes födda kvinnor tar väldigt att komma in på den svenska arbetsmarknaden. Det är problem för utrikes födda män, men problemen är större för utrikes födda kvinnor. Man kan fundera på vad det beror på, men mediantiden för en man som kommer till och får permanent uppehållstillstånd är innan han kommer in på arbetsmarknaden fullt ut. För kvinnor kan det vara upp till . Det där ser jag som en av de riktiga utmaningarna på integrationsområdet och på jämställdhetsområdet. Det kom en rapport från några experter som pekar på att en förklaring kan vara till exempel föräldraförsäkringen. Jo, om man kommer till och har två barn som är har man från dag ett då man kan vara föräldraledig. då man är föräldraledig deltar man inte i svenskundervisning för invandrare och inte heller i etableringsinsatser. Jag tror att det är för tidigt att säga hur man ska göra något åt det, men jag tror att vi behöver titta på det. Vi behöver vända på varje sten för att se till att det går snabbare för utrikes födda att lära sig svenska språket och snabbt komma i arbete när de kommer till . 58 (KD): Eftersom den statistik vi har visar att de här föräldrarna redan frivilligt avstår från de här dagarna är det inte dessa som hindrar dem från arbetsmarknaden. Det jag tror kanske är en viktigare bit att titta på är förutsättningarna för de här kvinnorna som det framför allt gäller att delta i svenskundervisning. Jag har träffat ett antal kvinnor som tar sina barn med sig i barnvagn eller bärsele och deltar i undervisningen, men det är inte alltid det är lämpligt för vare sig språkinlärningen eller barnen. Är det inte så att det kanske är bättre att i stället för att begränsa den för familjer väldigt viktiga föräldraförsäkringen titta på förutsättningarna för barnomsorg för dem som har barn men behöver delta i sfi-undervisning? 59 Statsrådet (FP): Förutsättningen för barnomsorg är i grunden att man inte är föräldraledig. Det är då man får plats på en förskola. Dessa två saker hänger ihop. Det är för tidigt att säga om det här är ett av problemen. Dröjer det innan man kommer in i svenskundervisning eller etableringsinsatser på grund av till exempel föräldraförsäkringens utformning är det klart att vi bör titta på det och fundera på om vi ska göra något åt det. Jag tror att det är en av utmaningarna. Precis som säger behöver man en ökad flexibilitet. Det finns svenskundervisning för invandrare som är betydligt mer anpassad för individen. Det finns svenskundervisning för invandrare som det är lätt för småbarnsföräldrar att delta i. Det finns svenskundervisning för invandrare som är lättare för dem som arbetstränar eller har praktik. Vi behöver öka flexibiliteten kraftigt. Där återkommer regeringen med fler utredningar om hur vi ska kunna öka valfriheten inom svenskundervisningen för invandrare och öka mångfalden. Nyckeln till att komma in är kunskaper i svenska språket och jobb. Men vi vet att vi har en jätteutmaning för jämställdheten när det tar så för utrikes födda kvinnor att komma in. Jag tror att vi behöver vända på alla stenar och inte heller anse att något är väldigt heligt. Vi behöver fundera på vad vi har gjort för fel som gör att det tar så för utrikes födda kvinnor att komma in på arbetsmarknaden. 60 (S): Det är skolavslutningstider. Hemma i har de flesta redan gått ut i ledighet, men många av de ungdomar som går ut vill ju, precis som sade tidigare, gärna ha ett jobb. Där görs det för tillfället väldigt lite satsningar från regeringen, som gärna lägger över detta på kommunerna. Jag vet att det finns en ovilja att finansiera sommarjobb. Det leder till att några får medan de flesta inte får, vilket innebär att de inte får någon inkomst. Många tappar väldigt bra kontakter. De allra flesta går egentligen sysslolösa. Jag skulle helt enkelt vilja fråga: Är det bättre att ungdomar går sysslolösa eller att vi använder en liten del av det extrautrymme som vi har till att se till att de får komma in på arbetsmarknaden och få arbetslivserfarenhet? 61 Statsrådet (M): Som jag sade i mitt tidigare svar är det viktigt att hålla koll på vad kommunerna gör i det här avseendet. Det är angeläget att understryka att det också är kommunerna som kanske har de bästa förutsättningarna att skaffa fram praktikplatser lokalt. Det är inget som vi i regeringen eller kan fjärrstyra. Därför tycker jag att det är angeläget att komma tillbaka till det jag sade inledningsvis. Den ekonomiska situationen för landets kommuner ser betydligt ljusare ut än den gjorde för bara . Då är det angeläget och viktigt att vi på det lokala planet uppmuntrar kommunerna att göra den här typen av insatser. är det angeläget att peka på att det skiljer sig åt hur landets kommuner väljer att tackla situationen, och det kan också ha att göra med det lokala arbetsmarknadsläget. Sådana saker måste man också väga in, och det tycker jag att frågeställaren måste fundera över. 62 (S): Jag är med på att kommunerna måste ta ett större ansvar, men det är ganska viktigt att man från regeringen sänder tydliga signaler. Ni står ju trots allt för en arbetslinje som ni annars brukar driva ganska hårt. För mig som socialdemokrat gäller den även ungdomar som vill komma ut och få erfarenhet. Jag har två enkla frågor. Den ena är: Var finns arbetslinjen i att ungdomar inte ges en möjlighet att få sommarjobb? Den andra är: Hur ska jag tolka ert svar? var det valår, och ni satsade ganska mycket pengar. är det inte valår. Jag skulle kunna tolka ert svar som att det är viktigare att satsa på ungdomarna när det är valår men att det går bra att skjuta över hela ansvaret på kommunerna. Ni sänder inte ens en signal om att detta kan vara en viktig grej. Det behöver inte kosta något. 63 Statsrådet (M): Jag tyckte att jag var tydlig när jag sade att det är viktigt och angeläget att kommunerna funderar över hur man prioriterar i det överskott som många av dem uppvisar i sina budgetar. Det är en fråga som jag gärna tar en diskussion om i vilket sammanhang som helst. Vi står för arbetslinjen även när det gäller ungdomar och sommarjobb, men det är viktigt att komma ihåg att den ekonomiska situationen för landets kommuner ser helt annorlunda ut än när de beslutade satsningarna gjordes av regeringen. Det hade inget att göra med att det var ett valår. Det hade i stället att göra med det faktum att Kommuner och Landsting tydligt pekade ut att det fanns brister och att de behövde åtgärdas. Då valde staten att gå in med pengar för att täcka detta och att dessutom rikta det specifikt till dessa grupper. Nej, du ska alltså inte tolka det som att vi bara i valtider väljer att satsa på ungdomar när det gäller de här frågorna. Däremot är det viktigt att vi fortsätter dialogen med de kommunpolitiker som i sina budgetar möjligen gör andra prioriteringar än att satsa på sådant som vi diskuterar i den här debatten. 64 (SD): Vi ser nu ett som står på randen till en statskonkurs. Kreditvärdighetsbetyget har sänkts till vad jag förstår är det lägsta möjliga på skalan. Vi såg i samband med finanskrisen hur krisen snabbt spred sig från och vidare till och och därigenom till viss del kom att beröra även svenska banker och kreditinstitut. Med anledning av detta vill jag ställa följande frågor till finansmarknadsminister : Vilken beredskap finns i om det händelseförloppet skulle bli att denna valutakris sprider sig till andra länder, som och i värsta fall ? Har den stabilitetsfond som startades hunnit byggas upp och fått en sådan styrka att den klarar av en eventuell finanskris i ? 65 Statsrådet (M): Det vi just nu ser i saknar motstycke i modern europeisk ekonomisk historia. Det är sådana brister i de mest grundläggande behov som finns. Vi ser framför oss att till exempel den andel av befolkningen som anställs av den offentliga sektorn kommer att minska med enligt de senaste förslagen. Vi ser heller inga klara vägar ut ur detta. och övriga deltagare i Europeiska unionen lägger pannan i djupa veck, och det är svårt att de hur man ska klara sig ur detta. Som tur är eller som skicklighet är är de svenska bankerna i extremt liten utsträckning exponerade i . Första ordningens effekter kommer alltså inte att drabba svenska banker eller svenska hushåll. Sedan finns det andra typer av effekter, som jag får ta upp i nästa inlägg. 66 (SD): Jag tackar statsrådet för svaret. Finns det en risk för att svenska banker och kreditinstitut kommer att vara mer exponerade för en eventuell eurokris än vad som sägs och är känt just nu? Som jag förstår gäller det svenska statliga garantiprogrammet och kapitaltillskottsprogrammet fram innevarande år. Vad händer om det blir en ännu större eurokris ? vill jag fråga: Har det gjorts stresstester av de svenska bankerna med avseende på en eurovaluta som får än större problem? 67 Statsrådet (M): I mitt förra inlägg talade jag om första ordningens effekter. Andra ordningens effekter skulle kunna nämnas så här. Om det skulle bli så att andra länders banker får stora problem i , eller skulle det i sin tur kunna påverka svenska banker och så vidare. Men vi ser inte dessa tecken just . En mycket besvärlig situation i kan också leda till att man får större oro i .