prot · GY0988 · 2011-04-14 00:00:00 — 125 (MP) replik: Jag tycker att det är väldigt bra att kvalitetssäkra sfi, kompetensutveckla lärarna och öka genomströmningen. Jag tycker att det är jättebra att ni tar tag i det här. Men jag undrar ändå: Tycker att det är bra om man tidsbegränsar sfi till ? Tror att det gynnar de svagaste? 126 (FP) replik: Det här är en fråga som har diskuterats . Jag är glad över att statsrådet tillsatte den här utredningen. Den har precis mottagits på , . De spontana och första kommentarer som statsrådet har gett är inte i enlighet med utredningen. Men för min del tycker jag att vi måste göra någonting åt sfi. Det är inte okej att genomströmningen har varit så pass dålig och att närvaron har varit så pass dålig. Det handlar om kvaliteten, genomströmningen och om att man faktiskt har kunnat gå i sfi i fem, sex, utan att lära sig svenska språket. Uppenbarligen finns det kvalitetsbrister. Det går att göra flera saker. Jag kan inte säga: ska du klara det här. För det är väldigt individuellt. Som jag sade i mitt huvudanförande har vi personer som kommer från , som aldrig har gått i skola. Många behöver alfabetiseringskurser för att lära sig det egna språket. Många kommuner har börjat erbjuda preparand-sfi. Det handlar om hur man kan börja på båda språken, modersmålet och svenska det har i alla fall i min hemkommun visat sig vara väldigt effektivt innan man över huvud taget påbörjar sfi, första delen, A-kursen. Just tidsbegränsning, generellt, är ingen lösning. Men jag tror ändå att man måste titta på det. Vad är problemet? Varför tar det så innan man lär sig svenska? 127 (MP) replik: Då tolkar jag det som att tycker att det är ett dåligt förslag att begränsa det till . Och jag hoppas verkligen att man, om regeringen väljer att tidsbegränsa det, tar hänsyn till att det finns människor som faktiskt inte klarar av det på en så som två skulle innebära. Jag hoppas då att man på allvar ser till att människor kan få undantag från tidsbegränsningen. Lärandet är en process, och det tar olika för olika människor. Det tycker jag att man måste ha lite respekt för. Många människor som kommer till eller över huvud taget flyttar till ett annat land har också andra komplexiteter med sig som behöver hanteras innan de kan börja ta till sig mycket av det som finns i landet. 128 (FP) replik: Jag kan inte svara på om det ska vara exakt , eller . Jag konstaterar bara att vi inte är nöjda med nuvarande system där man kanske har gått i sfi i sju, åtta eller . Det är kanske inte sfi-undervisning som jag behöver just , utan det kanske är andra insatser av samhället, kommunen eller Arbetsförmedlingen inom ramen för den nya etableringsreformen. Därefter påbörjas så att säga den officiella sfi-undervisningen, och den kanske ska vara tidsbegränsad. Om det just ska vara kan jag inte stå här och svara på . Men vi kan inte ha ett system där man går i sfi utan att lära sig svenska, för då fastnar man i ett utanförskap. Man hamnar i socialbidragskön. Man får inget jobb och inga nätverk. Då får vi segregation och andra problem i samhället. Detta måste vi göra någonting åt. 129 PER LODENIUS (C): För har vuxenutbildningen en central funktion i det livslånga lärandet. Den utgör en viktig grund för att människor under olika perioder i livet ska kunna läsa in högskolebehörighet, komplettera sina studier eller satsa på mer yrkesinriktade utbildningar. Många satsningar har också gjorts på vuxenutbildningen. Jag tänker inte minst på satsningarna på yrkesutbildning inom vuxenutbildningen, som yrkesvux och lärlingsutbildningar. I sammanhanget får vi inte heller glömma . Arbetsmarknaden ändras snabbt, och det är viktigt att det finns rätt kompetens när företag söker efter ny arbetskraft. Men den som satsar på en utbildning måste också garanteras en hög kvalitet på utbildningen. Vi får inte glömma att vuxenutbildningen inte minst är viktig just för individen. Att få en möjlighet att utveckla sitt yrkeskunnande eller komplettera det man missat under sin grundskole- eller gymnasietid, för att kunna gå vidare till ett arbete eller vidareutbildning, är vuxenutbildningens kärna. Komvuxutbildningen ska i första hand vara för den som har ett reellt behov av en komplettering av sin utbildning. En kvalitativ vuxenutbildning och en rätt att läsa in gymnasiekompetens är en modell för en god fortsättning av och av gymnasiet. När detta nu också har kompletterats med en yrkeshögskola ges mycket goda möjligheter just till ett livslångt lärande. Viktigt att poängtera är kommunernas eget ansvar att prioritera och anpassa utbudet av utbildning efter den efterfrågan som finns. Det är viktigt att ta vara på det lokala behovet och den lokala kunskapen om vilka möjligheter man kan se i utbildningen och på arbetsmarknaden. Möjligheten till ett nära samarbete mellan kommunen, näringsliv, arbetsliv och utbildning, som yrkesvux, lärlingsutbildning och ger, är otroligt viktig. Här finns också tydliga kopplingar till gymnasiereformen med satsningarna på yrkesprogrammen. Inom yrkesutbildningen på alla nivåer har vi också en stor andel kommande entreprenörer. Just entreprenörskapet kan vi bli ännu bättre på att lyfta fram, inte minst i vuxenutbildningen. Här tycker jag att det finns en stor potential. har en stor tilltro till valfrihet i välfärdssystemen. Valfrihet borde också gälla inom vuxenutbildningen. Genom att låta fler aktörer erbjuda utbildning och därmed öka mångfalden och möjligheten att välja skulle vi också höja kvaliteten i vuxenutbildningen och stärka inte minst valfriheten för de studerande. Inom utbildningen i svenska för invandrare har vi försiktigt börjat med en ökad valfrihet. Det har vi gjort genom att ge möjlighet för den studerande att välja mellan den av kommunen anordnade sfi-undervisningen och en folkhögskola. väntar jag på att denna valfrihet utökas, inte bara inom sfi utan också inom annan vuxenutbildning. Jag ser fram emot en frivuxreform. Möjligheten för folkhögskolor att anordna utbildning i svenska för invandrare är inte den enda reform som genomförts inom sfi under den senaste mandatperioden. Sfi har fått utstå mycket kritik, och den är inte helt ogrundad. Sfi-lyftet som inleddes , med syfte att få en bättre kvalitet och högre krav inom sfi, var behövligt. Genom sfi-lyftet har till exempel nationella slutprov på samtliga studievägar inom sfi och tydliga mål i kursplanen införts liksom lärarlyft för sfi-lärare. En förstärkt inspektion av sfi har också genomförts av Skolinspektionen. En annan skolform inom vuxenutbildningen som utvecklas är den särskilda utbildningen för vuxna, tidigare kallad särvux. Också här har satsningar gjorts på yrkesutbildning med yrkesvux och lärlingsutbildning inom den särskilda utbildningen för vuxna. Dessutom har Myndigheten för fått i uppdrag av regeringen att kartlägga vilka utbildningar inom som kan anpassas för personer med funktionsnedsättning, alltså de som omfattas av lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade LSS och i vissa fall socialtjänstlagen. Det handlar alltså bland annat om personer som har gått i särskolan. Jag har länge jobbat för att den som gått i särskola ska ha en möjlighet att kunna vidareutbilda sig på en eftergymnasial nivå. Så är inte riktigt fallet . Möjligheten att studera inom ser jag som ett första steg mot en bredare möjlighet för den som har en utvecklingsstörning att studera vidare och få möjlighet till ett livslångt lärande på samma villkor som den som har gått i den så kallade vanliga skolan. Med det, herr talman, avslutar jag mitt anförande och yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna. 130 (SD): Jag skulle vilja anlägga ett något annorlunda perspektiv, åtminstone inledningsvis. När jag satt och skrev mitt anförande funderade jag lite grann på hur jag skulle börja, och jag tänkte börja med lite egna erfarenheter. När man är tonåring, eller egentligen människa över huvud taget, men framför allt när man är tonåring är det inte alltid så lätt att veta vilken väg man ska välja. Det finns många anledningar till detta. Det är lätt att fastna i drömmar eller någon sorts naiva föreställningar om vad man vill göra som vuxen och vad livet har att erbjuda. Så var det definitivt för mig. Jag tror att många av oss ibland ser tillbaka och undrar både en och två gånger över saker man gjort, saker man sagt, val man har gjort och vägar man har tagit. Jag tror också att om vi skulle få möjlighet att leva om våra liv skulle de flesta av oss agera annorlunda i många fall. Men vi kan inte leva om våra liv, vilket kanske är bra. Vi är tvungna att stå för de val vi gör. Däremot är det oerhört viktigt att samhället tillåter att människor misslyckas, att människor gör sina val, att människor ändrar sig och väljer nya vägar. Om inte menar jag att vi förvägrar våra medborgare rätten att vara just människor. Jag var själv en av dem som valde att hoppa av gymnasieskolan , trots att jag hade väldigt lätt för mig i skolan . Jag har också funderat över varför jag egentligen gjorde det, och jag kan inte komma fram till någonting annat än att jag inte visste vad jag ville göra med mitt liv. Jag hade till att börja med någon sorts naiv förhoppning om att jag skulle bli stridspilot till exempel, men det är ju inte så lätt, framför allt inte när man är 1,92 lång. Jag hade som sagt mina drömmar, men vad jag egentligen ville göra visste jag inte. Jag gick personligen in i ett par återvändsgränder, fick arbeta och göra militärtjänst innan jag kom fram till vad jag verkligen ville göra, och det var att utbilda mig till lärare. Detta kunde jag göra tack vare komvux. Tack vare komvux hade jag möjlighet att läsa in de ämnen som jag missat genom att lämna gymnasiet . Det är på grund av mina egna erfarenheter som jag har förstått värdet av komvux som institution vikten av att ge människor en andra chans, vikten av att erbjuda människor möjligheten att ändra inriktning och så vidare. Att välja en ny väg, och framför allt bestämma sig för vilken väg man ska välja. När det gäller möjligheten till ett verkligt livslångt lärande tror jag att komvux har en oerhört viktig roll att spela. väljer att satsa på vuxenutbildningen. Jag har varit enormt drivande i mitt parti för att vi ska göra det, dels utifrån mina egna erfarenheter och de anledningar jag redan har berört, dels som ett led i vår strävan att skapa en högre grad av matchning mellan arbetstagare och arbetstillfällen. Därför har vi i vår budget valt att utöka antalet komvuxplatser med 9 000. Det är i och för sig inkluderat regeringens satsning, men det ligger 3 0004 000 platser utöver dem som regeringen själv har valt att satsa på. Som ett ytterligare led i att skapa en högre grad av matchning mellan arbetare och arbetstillfällen vill vi tillgodose det som vi menar påtagliga behovet av att stärka och effektivisera studievägledningen. Just studievägledningen har en enormt viktig roll att spela. Det är enormt viktigt att våra ungdomar får möjlighet att ställa sina frågor och få vettiga svar. I många kommuner och många skolor har man skurit ned på denna enormt viktiga resurs, vilket bara har gått ut över just ungdomarna. Jag är övertygad om att vi här har en ganska viktig förklaring till många av de avhopp vi har sett. Vi har därför valt att skjuta till ytterligare resurser i vår budget till att bland annat stärka studievägledningen. Det var inte så länge sedan vi debatterade gymnasieskolan här i kammaren, och jag vill lyfta fram en sak som jag sade även då. Jag vill verkligen peka på den nya gymnasiereformen, inte minst efter den hearing som vi hade . Jag står fast vid att den nya gymnasiereformen är bra och tror att den kommer att innebära en ökad möjlighet för våra ungdomar att ta sig igenom gymnasieskolan. Vi kan konstatera att många ungdomar inte vill gå en utbildning som ger högskolebehörighet. Jag har träffat på många sådana ungdomar, och då tycker jag också att det är bra att man ger dem möjlighet att gå en yrkesutbildning och göra det de verkligen vill i stället för att lämna skolan . Jag har tryckt på det tidigare, och jag vill trycka på det igen, för jag tycker att det är oerhört viktigt. Jag tror att Alliansen har helt rätt, och att dra några slutsatser är på tok för . Jag vill också än en gång trycka på, vilket jag också tryckte på när vi debatterade gymnasieskolan, vikten av att man också erbjuder de ungdomar som har gått dessa yrkesförberedande program möjligheten att ändra sig, möjligheten att läsa in betyg som man inte har fått, att läsa in högskolebehörighet om man vill ha det. Erbjuder vi inte våra ungdomar den möjligheten tror jag däremot att dagens gymnasieskola kan vara ganska segregerande och leda till en viss utslagning. Men kan bara komvux få spela den roll som jag tycker att den borde få göra tycker jag att gymnasiereformen i grund och botten är mycket bra. roll är inte bara att erbjuda enskilda individer utvecklingsmöjligheter utan också att bidra till tillväxt genom en högre matchning, där man utgår från arbetsgivarnas behov, där man ger arbetsgivarna insyn och ett, som man uttrycker det, långtgående inflytande över utbildningarnas utformning och genomförande. tror på detta. Vi tror på en utbyggd och väl fungerande vuxenutbildning, inte minst för att rätta till missförhållandet där vi å ena sidan har företag som efterlyser rätt utbildad arbetskraft och å andra sidan har en arbetslöshet som är fortsatt hög. Jag hävdar att detta är de facto ett misslyckande för den nuvarande regeringen men också ett misslyckande för den regering vi hade tidigare. tror på en väl utbyggd vuxenutbildning. Därför kommer vi i vår kommande budget att satsa stora resurser på just . Som det ser ut , om jag får min vilja igenom, handlar det om åtminstone en fördubbling av resurserna. är inget annat än en lönsam investering. Att inte skjuta till de pengar som man efterfrågar är inget annat , ursäkta uttrycket, ren idioti. Avslutningsvis är det också uppenbart, menar jag, att en utbyggd vuxenutbildning med en väl fungerande matchning kommer att innebära att behovet av en så kallad arbetskraftsinvandring torde vara minimal. Bara detta, herr talman, är en stor vinst i sig. I detta anförande instämde (SD). (forts. 17 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 15 § Beslut om ärenden som slutdebatterats TU17 Infrastrukturens planering Punkt 2 (Infrastrukturplaneringens inriktning) 1. utskottet 2. res. 1 (S, MP, V) Votering: 151 för utskottet 116 för res. 1 82 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 M, 15 FP, 14 C, 19 SD, 16 KD För res. 1: 82 S, 19 MP, 15 V Frånvarande: 30 S, 20 M, 6 MP, 9 FP, 9 C, 1 SD, 4 V, 3 KD Punkt 3 (Medfinansiering) 1. utskottet 2. res. 2 (S, MP, V) Votering: 151 för utskottet 116 för res. 2 82 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 M, 16 FP, 14 C, 19 SD, 16 KD För res. 2: 82 S, 19 MP, 15 V Frånvarande: 30 S, 21 M, 6 MP, 8 FP, 9 C, 1 SD, 4 V, 3 KD Punkt 4 (Lånefinansiering av infrastrukturinvesteringar) 1. utskottet 2. res. 3 (V) Votering: 253 för utskottet 15 för res. 3 81 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 82 S, 87 M, 19 MP, 16 FP, 14 C, 19 SD, 16 KD För res. 3: 15 V Frånvarande: 30 S, 20 M, 6 MP, 8 FP, 9 C, 1 SD, 4 V, 3 KD Punkt 6 (Vissa EU-frågor) 1. utskottet 2. res. 4 (S) Votering: 158 för utskottet 82 för res. 4 28 avstod 81 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 M, 16 FP, 14 C, 19 SD, 7 V, 16 KD För res. 4: 82 S Avstod: 1 M, 19 MP, 8 V Frånvarande: 30 S, 20 M, 6 MP, 8 FP, 9 C, 1 SD, 4 V, 3 KD (V) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. TU18 Trafiksäkerhet Punkt 1 (Mål och utgångspunkter) 1. utskottet 2. res. 1 (S, MP, V) Votering: 152 för utskottet 116 för res. 1 81 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 M, 16 FP, 14 C, 19 SD, 16 KD För res. 1: 82 S, 19 MP, 15 V Frånvarande: 30 S, 20 M, 6 MP, 8 FP, 9 C, 1 SD, 4 V, 3 KD Punkt 2 (Hastighetsbegränsningar) 1. utskottet 2. res. 2 (MP) Votering: 233 för utskottet 19 för res. 2 15 avstod 82 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 82 S, 86 M, 16 FP, 14 C, 19 SD, 16 KD För res. 2: 19 MP Avstod: 15 V Frånvarande: 30 S, 21 M, 6 MP, 8 FP, 9 C, 1 SD, 4 V, 3 KD Punkt 3 (Hastighetsbegränsningar vid skolor) 1. utskottet 2. res. 3 (S, MP, V) Votering: 152 för utskottet 115 för res. 3 82 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 M, 16 FP, 14 C, 19 SD, 16 KD För res. 3: 81 S, 19 MP, 15 V Frånvarande: 31 S, 20 M, 6 MP, 8 FP, 9 C, 1 SD, 4 V, 3 KD Punkt 9 (Alkohol, droger och trötthet) 1. utskottet 2. res. 6 (S, MP, V) Votering: 152 för utskottet 116 för res. 6 81 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 M, 16 FP, 14 C, 19 SD, 16 KD För res. 6: 82 S, 19 MP, 15 V Frånvarande: 30 S, 20 M, 6 MP, 8 FP, 9 C, 1 SD, 4 V, 3 KD Punkt 10 (Mobiltelefonanvändande vid bilkörning) 1. utskottet 2. res. 7 (SD) Votering: 248 för utskottet 19 för res. 7 82 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 82 S, 87 M, 19 MP, 16 FP, 13 C, 15 V, 16 KD För res. 7: 19 SD Frånvarande: 30 S, 20 M, 6 MP, 8 FP, 10 C, 1 SD, 4 V, 3 KD Punkt 14 (Två-plus-ett-vägar) 1. utskottet 2. res. 8 (S, MP, V) Votering: 151 för utskottet 115 för res. 8 83 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 M, 15 FP, 14 C, 19 SD, 16 KD För res. 8: 81 S, 19 MP, 15 V Frånvarande: 31 S, 20 M, 6 MP, 9 FP, 9 C, 1 SD, 4 V, 3 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SfU10 lokala närvaro Kammaren biföll utskottets förslag. 16 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU44 om offentlig upphandling Kammaren biföll utskottets förslag. AU6 Ny lag om europeiska företagsråd Punkt 1 (Regleringar för möten, samråd m.m.) 1. utskottet 2. res. (S, MP, V) Votering: 152 för utskottet 115 för res. 82 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 M, 16 FP, 14 C, 19 SD, 16 KD För res. : 82 S, 18 MP, 15 V Frånvarande: 30 S, 20 M, 7 MP, 8 FP, 9 C, 1 SD, 4 V, 3 KD Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. KU27 Kommittéberättelse 2011 Kammaren biföll utskottets förslag. 17 § (forts. från 14 §) Vuxenutbildning (forts. UbU9) 131 (KD): Debatten före voteringen här om vuxenutbildning var, som jag ser det, något rörig. Några saker ska jag försöka klarlägga. Vad är vuxenutbildning? Ja, vi skulle kunna se vuxenutbildning som en utbildning som finns tillgänglig för vuxna; det tror jag att vi kan göra. Men just i det här betänkandet handlar det inte om det som till exempel rör universitet och högskola fastän den utbildningen är en nog så viktig vuxenutbildning. Jag yrkar för övrigt, fru talman, bifall till utskottets förslag i sin helhet och avslag på samtliga motioner och reservationer. Vuxenutbildning är också en del av det livslånga lärandet. Vi kristdemokrater och Alliansen är helt övertygade om att varje människa ska ha möjlighet till en nystart i livet om en sådan behövs. Därför vill vi ha en mycket bra vuxenutbildning. Det är aldrig för sent att börja om. Det gäller också att hitta lösningar i samband med de strukturförändringar som ett samhälle genomgår. Med viss förfäran lyssnade jag i går på den ekonomiska debatten. Hur kunde Socialdemokraternas tillträdde talesperson i ekonomiska frågor påstå att vi, till skillnad från just Socialdemokraterna, inte bryr oss om matchningen? Varför tvingas vi att stå här och tala om att det inte finns tillräckligt med arbetskraft till de mer praktiska jobben? Jo, fackyrkesskolorna och yrkeslinjerna lades ned . Någon från oppositionen säger då att vi väl inte kan hålla på och skylla på dem att det inte finns yrkeskraft. Jo, för så tar det! Exakt hur ser det ut ? Jo, det är så att man om man ska bli svetsare måste ha varit arbetslös en period för att sedan kunna komma in på en yrkesutbildning. sätter vi stopp för det. får vi i gång yrkeslinjer. Vi får i gång program som möjliggör för unga människor att redan i början utbilda sig till sitt drömyrke. Man ska inte behöva vara arbetslös och inte heller lämna gymnasiet utan en fullgången gymnasieutbildning. Vi sätter i gång med ordningen att människor redan i början tillåts utbilda sig till ett praktiskt arbete. Det är skillnaden i en politik där vi ställer om. Jag skulle säga att vi har hamnat i detta med som man bäddar får man ligga. Socialdemokraterna drog rakt av ned på den praktiska utbildningen. Jag har frågat så många varför de som är det så kallade arbetets folk inte respekterar handens kunskap, den praktiska kunskapen. Nej, den dåvarande majoriteten med i spetsen ansåg att alla skulle ha teoretisk utbildning och gå vidare till högskola och universitet. har man i svårt att få tag i praktiskt folk. Jo, därför att VVS-killarna nästintill får dubbelt så mycket betalt i jag har själv upplevt hur det är. Varför är det som det är? Vi har så ont om hantverkare. Det är på det området arbetskraften behövs. Det går inte att utan vidare tvinga fram och matcha fram folk. Men erbjuder vi alltså lärlingsutbildning. Vi anser inte att vuxenutbildningen ska finnas för att täppa till där vi dragit bort när det gäller ungdomsutbildningen. Därför måste vi lägga om allting. Vi värderar arbete lika, oavsett om det är praktiskt arbete, handens kunskap och arbete, eller det är teoretisk kunskap och arbete som huvudet gör. Däri ligger skillnaden! bäddar vi alltså om för att slippa ta konsekvenserna av allt som tagits bort. Från och med erbjuder vi yrkesinriktade program med högskolebehörighet. Man kan också välja program som är yrkesinriktade men som inte kräver högskolebehörighet för att man ska få ut en examen. Vi erbjuder även program som är enbart teoretiskt inriktade. är det den fria viljan som gäller. Unga människor som känner en längtan efter det de vill bli kommer att ha möjlighet att redan i början göra sitt val. Man kan få bli plåtslagare efter gymnasiet. Och man kan få bli svetsare eller rörmokare. Är inte detta häftigt? Sedan kan man möjligtvis ha valt fel. Det var inte det här jag ville. Jag ville något annat. Ja, men då finns möjlighet att senare i livet gå den önskade utbildningen. Då har vi fria skolor och utbildningsanordnare som står för vuxenutbildning. Vi har också folkhögskolorna som gör en otrolig insats. Dessutom har vi komvux som är jättebra. Vi har alltså ett smörgåsbord med erbjudanden för dessa personer. Om man vill värna arbetets värde och värna att människor ska ha möjlighet till arbete och att ett tillväxtsamhälle ska ha möjlighet till arbetskraft ska de möjligheterna erbjudas. Då ska det inte finnas myndigheter som håller på och matchar och plockar med människor som vore de ett slags brickor i ett spel. Det är inte det Alliansen står för. Här är det människors val som kommer att kunna matchas mot marknaden, och det är inte vi som ska tvinga fram någonting genom att vi tvingar människor. Människors fria vilja och respekten för människors kompetens och begåvning är vad en äkta vuxenutbildning ska stå upp för. Det är den syn som leder till livslångt lärande. Visst är det läckert att ha möjligheten att erbjuda unga människor ett bra utbildningsalternativ från början? I detta anförande instämde (KD). 132 (M): Jag kunde inte låta bli, eftersom vi kom in på matchningsdiskussionen. Det var lite förvillande begrepp i det samtalet. Det är väldigt bra att denna fråga kommer upp, tycker jag, för det visar hur tydlig kopplingen faktiskt är mellan utbildningspolitik och arbetsmarknadspolitik och att de hänger ihop.