prot · GZ0951 · 2011-12-19 00:00:00 — Jag säger inte att vi ska lasta regeringen för det. Inte heller oppositionen orkade lyfta blicken. Den kritiken faller lika mycket tillbaka på oppositionen. Jag ska inte säga att jag försökte lyfta blicken. Det vore att ta åt sig mer än jag orkar med i ett pressmeddelande. Jag var också fast i det. Det är det som är så farligt. Det är där svagheten ligger. Vi ser inte de stora samhällsförändringar som är på gång, utan vi fastnar i småttigheter. 157 (C) replik: Det var bra att jag fick ett litet klargörande från , för jag kände med ens att jag blev ganska besviken på och . undrar jag fortfarande varför du jämförde med . Det är så typiskt: Det är aldrig några diskussioner när det gäller gubbavdragen och , men pigjobben diskuterar man. Sedan står ni och funderar över varför jag pratar om och att det skulle vara lika med kvinnojobb. Men varför kallar ni det för pigjobb då? Ni pratar aldrig om några drängjobb. Det ska alltså vara finare att sätta in fönster än att tvätta dem. Det är rena rama dumheterna. Jag tror att RUT-tjänsterna har skapat ungefär 5 0007 000 nya arbetstillfällen. Tar man bort RUT-avdraget kommer många av de personer som har jobbat svart att inte ha några jobb. En av min mammas väninnor, som kommer från , jobbade svart . Äntligen har hon fått möjlighet att få in pensionspengar. Hon har fått ett vitt jobb, och äntligen får hon ett lönekuvert. Det är verkligheten för många människor. Jag skulle vilja ställa en fråga till angående Norrbotniabanan. Jag ställde den även till . Jag blev väldigt besviken på och när ni gick ut och sade att det fanns en finansiering till Norrbotniabanan medan det i er skuggbudget inte finns några pengar avsatta till Norrbotniabanan. Inte med ett ord nämns Norrbotniabanan i skuggbudgeten. Då undrar jag: Varför gör ni inte det i skuggbudgeten, om det är så att ni vill prioritera ett bygge av en så viktig satsning som Norrbotniabanan är för ? Då tycker jag, , att det känns som att det är att lura väljarna. Är det så? 158 (V) replik: Jag vet inte, , vilka pigjobb det är jag har pratat om här. Och vilka drängjobb är det jag har tagit upp i den här debatten? Jag använder över huvud taget inte orden drängjobb eller pigjobb. Det gör inte . Det där har du säkert fått om bakfoten. Inte vet jag om du inte hör vad jag säger. Det är möjligt att jag är väldigt otydlig. Men jag tog upp RUT-avdraget och hushållsnära tjänster. Det var vad vi orkade diskutera i kammaren när vi hade de stora varslen på i . Det var ingen diskussion eller debatt om det, som är så oerhört viktigt för svensk industriell utveckling. Vi satt fast i diskussionen om hushållsnära tjänster. Jag hoppas att du hör vad jag säger. Jag skulle aldrig använda orden pigjobb eller drängjobb när jag eller min hustru går hemma och städar. Det är väldigt förnedrande att över huvud taget benämna det på det sättet. De oavlönade jobb som görs i hemmen, oavsett om de görs av kvinnor eller män nu är merparten kvinnor är oerhört värdefulla. De görs och ska göras, om man så vill. Jag gör det inte gärna, men jag gör det i alla fall, till exempel. 159 (C) replik: Det var väldigt bra. Jag ska komma ihåg det. får ta med sig den passningen till , som vid ett flertal tillfällen har fört debatten om pigjobb. Det var synd att jag inte fick svar på frågan om Norrbotniabanan. Det är en oerhört viktig näringslivssatsning i norra . Men jag hoppas att vi kanske kan återkomma till den diskussionen, . Det känns heller inte rätt att jag står och diskuterar när jag inte får något svar. Jag tackar så mycket för debatten och hoppas att ni vill tugga på varsin bil från mitt lilla bilkluster. 160 (S): Jag vill inledningsvis instämma i anförande tidigare i den här debatten som på ett ganska tydligt sätt redovisade skiljelinjerna mellan å ena sidan regeringens och majoritetspartiernas politik på det här området och å andra sidan den socialdemokratiska politiken. Regeringens mål för näringspolitiken är mycket tydligt. nämnde det alldeles själv i inledningen av sitt anförande. Jag citerar rakt ur propositionen: Målet för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag, för att därigenom bryta utanförskapet. Som sagt inledde sitt anförande med just detta. Det är alltså regeringens viktigaste mål för näringspolitiken som presenteras på detta väldigt tydliga sätt: fler jobb och minskat utanförskap. Därför är också det regeringen har åstadkommit väldigt lätt att mäta. Det är väldigt enkelt att utvärdera hur man lyckas med dessa viktiga målsättningar. Är regeringen på rätt väg? Har regeringens näringspolitik den kraftfulla effekt på tillväxt som man önskar? Ger regeringens politik fler jobb? Minskar regeringens politik utanförskapet? Låt oss granska fakta. För det första jobben. Enligt Arbetsförmedlingens statistik var av arbetskraften öppet arbetslösa eller inskrivna i program i ett läge då alla tecken pekar på att arbetsmarknaden viker nedåt och att antalet nyinskrivna arbetslösa återigen vänder uppåt. är ett land med en massarbetslöshet som bitit sig fast och riskerar att öka när konjunkturen nu faller. I detta ljus, fru talman, vill jag påstå att regeringens näringspolitik misslyckats jämfört med de egna uppsatta målen. För det andra utanförskapet. Enligt en färsk undersökning från är utanförskapet kvar på i princip samma nivå som 2006 enligt den definition som själva använde i valrörelsen . Att 1,2 miljoner människor lever i utanförskap och att socialbidragskostnaderna skenar när vi står inför en period med ökande arbetslöshet är mycket oroande. Mot den bakgrunden, fru talman, kan man återigen inte säga annat än att regeringens mål med näringspolitiken havererat. Vi socialdemokrater har högre ambitioner med näringspolitiken än regeringen. Näringspolitiken ska bygga på insikten att i den globala konkurrensen ska konkurrera med högt kunskapsinnehåll, höga förädlingsvärden, forskning och innovationskraft. ska vara en ledande kunskaps- och forskningsnation. Vår vision bygger på att ska vara bäst, inte billigast. Grundläggande för en modern näringslivspolitik måste därför vara kraftfulla satsningar i vårt utbildningssystem satsningar som presenterades av socialdemokratiska företrädare i utbildningsutskottet i en tidigare debatt . Men det krävs också en mer strategisk samverkan mellan staten, näringslivet och akademin. I den meningen, fru talman, har med borgerliga regeringar varit bortkastade år, vill jag påstå. Regeringens passivitet i relationsbyggandet med näringslivet och akademin kan inte kännetecknas som något annat än ren och skär beröringsskräck, en beröringsskräck som är djupt olycklig och fullkomligt obegriplig. Runt om i världen har regering efter regering tagit stora steg i riktning mot ökad samverkan med näringslivet och akademin. Inom EU är samma färdriktning tydlig. Risken är att blir ifrånsprunget eller i varje fall får kämpa väldigt hårt för att komma i kapp. Först ska regeringen presentera sin politik på forsknings- och innovationsområdena. Vi socialdemokrater lider inte av beröringsskräck inför akademin och näringslivet, tvärtom. Genom historien har vi också visat värdet av en nära samverkan med näringslivet och forskarsamhället. Jag vill faktiskt påstå att just den insikten, som vi socialdemokrater har burit med oss, har bidragit till att göra till ett av västvärldens mest framgångsrika industriländer. I budgetmotion efter budgetmotion har vi socialdemokrater också föreslagit att staten ska avsätta resurser för att utveckla en strategisk samverkan med näringslivet och akademin, och vill vi socialdemokrater avsätta för ett nytt anslag, som vi har valt att kalla Strategisk samverkan. Medlen ska användas för att utveckla olika former av samverkan mellan forskning och näringsliv. Det handlar om att skapa innovationskluster, attrahera internationella forskningsinvesteringar, förbättra tillgången till riskkapital och bygga upp strategiska samverkansprogram för att möta de framtida behoven och därmed klara den nödvändiga omställningen av svensk industri. Några områden som vi vill rikta särskilt fokus mot är transporter, miljö och energi, hälsa och livsvetenskap. Som ett komplement till detta vill vi också inrätta en riskkapitalfond på . Fonden ska ha fokus på små och medelstora industri- och tjänsteföretag, agera marknadskompletterande och på ett sådant sätt att det statliga engagemanget kan avslutas när företaget nått en mognad som möjliggör privat finansiering. Dessutom vill vi införa ett riskkapitalavdrag för dem som investerar i mindre företag. Detta är exempel på vår politik för att lösa problem som många mindre företag möter när de vill växa. Vi vill skapa en strategi för innovation som innehåller kraftfulla satsningar på innovationsområden och att det byggs upp effektiva strukturer för kunskapsöverföring och teknikutveckling mellan akademin och industrin genom innovationskluster. Om ska fortsätta vara en ledande industrination måste forskning, högre utbildning och innovation bilda ett väl fungerande sammanhang. Industriforskningsinstitutens roll måste stärkas, och särskilt viktigt är att framhålla deras vikt för att stärka högskolornas koppling till de mindre företagen. Vi vill också inrätta ett särskilt tjänsteforskningsinstitut. har en mängd inspel gjorts till inför de förslag regeringen ska presentera när det gäller forsknings- och innovationsfrågor, och glädjande nog kan jag konstatera att vår politik på de här områdena svarar väl upp mot de synpunkter som presenteras av såväl industrins som akademins företrädare. är det upp till bevis för regeringen, och vi får verkligen hoppas att de synpunkter som lämnats in tas till vara. Efter fem förlorade år får regeringen finna sig i att förväntningarna är höga. Jag vill sluta där jag började, nämligen med frågan om regeringens mål med näringspolitiken. Jag upprepar: Regeringens mål är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag för att därigenom bryta utanförskapet. Jag skulle inte bli förvånad i fall regeringens kreativa spinndoktorer och strateger snart väljer att formulera sig annorlunda, för så smärtsamt dålig måluppfyllelse på ett för så viktigt politikområde har vi sällan skådat. Det är mycket långt till målen. 161 (C): Jag skulle vilja börja med att fundera lite över hur tjock plånbok man kan ha som socialdemokrat om man dristar sig till att kalla det för duttande när det handlar om miljardsatsningar på sänkta arbetsgivaravgifter, sänkt restaurangmoms och satsningar på RUT- och ROT-avdrag. Det är ett ganska rejält duttande, skulle jag vilja säga. Man kan också fundera över om den globala finanskrisen helt har gått socialdemokratin förbi. Det verkar som om det inte har hänt någonting , då den borgerliga regeringen tog över. Det är som om världen inte har varit nere i en av de djupaste kriser vi har sett. Det är både märkligt och en aning ansvarslöst! Generella insatser för företagande är viktigt för att man i hela landet ska kunna skapa tillväxt och ett attraktivt företagsklimat. Förutsättningarna i olika delar av ser olika ut. Utöver det generella reformarbetet är det därför nödvändigt med specifika insatser. Det är genom företagande som alla delar av kan bidra till vårt lands tillväxt. Regeringens mål är utvecklingskraft i alla delar av landet. Människor i hela ska kunna växa och utvecklas av egen kraft. Det är nämligen summan av alla regioners tillväxt som bygger , och för att detta ska bli verklighet krävs en stark lokal och regional konkurrenskraft. Ett exempel på en näring som finns över hela är turismen. Turistnäringen har, mätt i exporttermer, ökat med smått otroliga . Det betyder att arbetar 160 000 människor med turism, vilket är fler än för bara . Den här branschen står för av totala bnp. Detta gör att turistnäringen nu konkurrerar i storlek med till exempel järn-, stål-, trä- och massaindustrin, eller bilindustrin för den delen. Jag tycker att det är fantastiskt att vi i hela vårt avlånga land har kvinnor och män, unga och gamla med varierande kulturella bakgrunder som med nytänkande och entreprenörsanda skapar denna växande basnäring. Turistnäringen är en näring som kan frodas i alla delar av landet. I glesbygd och landsbygd är turistsektorn ofta en av de allra viktigaste arbetsskaparna. Jobben inom turismen går dessutom ofta till ungdomar, kvinnor och invandrare. Över hälften av de anställda inom turistsektorn är . En tredjedel av alla som jobbar inom restaurangbranschen har utländsk bakgrund. Till detta kan man lägga att andelen kvinnor och andelen kvinnligt företagande är särskilt hög inom turistnäringen, och då ser man vilken dynamik som den här näringen bidrar med till det svenska näringslivet. För att ytterligare bidra till branschens tillväxt satsar regeringen 60 miljoner på turistnäringen. Tanken med detta är naturligtvis att hela ska dra nytta av den positiva utvecklingen. Pengarna ska gå till att stärka och utveckla turistdestinationer, framför allt i glesbygd. De ska gå till kvalitets- och affärsutveckling hos små och medelstora turistföretag. Till detta ska läggas att det har blivit enklare att säsongsanställa. har tillsammans med regeringen sett till att det blir sänkt moms på restaurang- och cateringtjänster. Detta är bara några exempel på generella åtgärder som har fått extra stort positivt genomslag i turistbranschen. Turistnäringen består till största del av små företag med verksamheter som ofta är i gränslandet mellan en mängd nationella och regionala myndighetsområden. Detta innebär att offentliga strukturer och utformningen av regelverk ofta inte är särskilt anpassade till företag inom turistnäringen. Risken är att man drabbas extra hårt av krångliga regler och oklar byråkrati. Detta är något som och alliansregeringen jobbar hårt för att komma till rätta med. Det är därför viktigt att också ha ett turistperspektiv när det gäller till exempel nyttjande av kulturhistoriska fastigheter, regler kring vägskyltar, naturleder och jakt, liksom att man tar hänsyn till kommersiella intressen och att handläggning av utskänkningstillstånd sker smidigt. Allt detta hänger ihop. Dessutom är det viktigt att myndigheter vars ansvarsområden påverkar turistföretags vardag verkligen pratar med varandra. Att utformningen av regelverk även passar turistföretag är lika viktigt som samordning. Vi och regeringen har därför valt att särskilt fokusera på turistnäringen i det regelförenklingsarbete som till exempel min eminenta kollega har pratat mer om här . Regeringen har arbetat aktivt med att förbättra näringslivsklimatet genom utformning av goda ramvillkor för företagande. Utöver de åtgärder som jag har berört har regeringen också insatser i budgeten som handlar om kapitalförsörjning, skatter, konkurrens och innovationsfrämjande. Det är klart att vi ska vara ärliga. Vi kan naturligtvis säga att det finns mycket kvar att göra för svenskt företagsklimat och för att skapa ett företagsklimat som inte bara är bra utan som faktiskt är i världsklass. Men med den samlade budgetpropositionen tar vi ytterligare steg i rätt riktning. Jag tror också att kombinationen av generella åtgärder och riktade åtgärder är en klok lösning. För oss i är det solklart att fler företag är bra för . Vi uppmuntrar därför till entreprenörskap och företagande. Det är bara genom fler och växande företag som alla regioner i kan bidra till vår gemensamma tillväxt och till vår välfärd. 162 (C): Jag valde att hoppa in i debatten efter att ha funderat lite över en del inlägg och utläggningar som har varit kring biltillverkaren . Jag känner att frågor som rör fordonsindustrin triggar mig jag har varit verksam i svensk fordonsindustri , och detta värv eventuellt är över räknar jag med att kunna träda tillbaka i tjänst som säljare och utvecklare av tjänster till en livskraftig men alltmer global fordonsindustri som ligger långt framme miljömässigt, förutsatt att inte och hans kamrater i och ser till att slå undan benen för transporter på hjul i vårt eget land, med koldioxidskatter och annat. Jag vet också att det går upp och ned i branschen. Det är varken första eller sista gången som vi råkar ut för att arbetstillfällen är hotade. När det gäller tror jag att det är få utanför en väldigt trång krets som vet vilka hot som har funnits och vilka möjligheter som återstår när det gäller att rädda bolaget och arbetstillfällena. Trots försöken att få det att låta annorlunda tror jag att vi kan känna oss helt trygga i att regeringen i samverkan med duktiga regionpolitiker, varav många är socialdemokrater, har gjort och gör det som är möjligt för att ta till vara den gnutta hopp som ändå syns i denna långa, mörka tunnel. Om inte annat visade man det under den förra fordonskrisen, när samspelet mellan de regionala samordnarna , landshövdingen, och och och regeringen med visade sig fungera väldigt väl. Vi lider självklart med de anställda och förundras över alla turer som ändå i slutändan stod och föll med ett principbeslut från det mäktiga bilföretaget ledning, världens näst största biltillverkare efter Toyota med fyra amerikanska märken, två europeiska och två asiatiska. Men jag erinrar mig också hur det var under de år då statsminister hette och hade en näringsminister som jag inte riktigt kommer ihåg namnet på. Frågan var då var den nya europeiska Chevroletmodellen med tillhörande plattform skulle tillverkas. Skulle den tillverkas i eller i tyska Rüsselsheim? Mot löften att satsa på och bättre kommunikationer i kunde ändå leva vidare. Men det var först sedan Alliansen tillträdde i regeringen som man insåg att det helt och hållet saknades ekonomisk täckning för att infria det löftet. Därför är det ödets ironi att vi , när projektet väg i väst nästan är färdigt, ser vad som dess värre verkar vara slutet på eran Automobil i . Vi ser slutet på men knappast slutet för fordonsindustrin i . Tack vare att vi nu har genomfört satsningen på infrastruktur ser vi möjlighet för de personer som bor i och arbetar i fordonsindustrin att hitta arbeten inom det området och möjlighet för företag att etablera sig där där industritraditionen finns, där teknikkunnandet finns och där arbetskraften finns. I stället för att klaga på att inte är här borde fundera lite grann över hans eget partis olika utspel kring . Att staten skulle gå in och i praktiken köpa bilföretaget utan att veta någonting om dess framtid och dess förutsättningar att överleva, nej, fru talman, med facit i hand vet vi att det inte hade varit någon bra lösning. Därför är det svårt att finna någon som helst trovärdighet i den kritik som man nu passar på att framföra denna dag mot regeringen. 163 (S) replik: Tack så mycket, , för ett klargörande inlägg som jag tycker att vi hade kunnat få från de andra kamraterna på den borgerliga sidan ! Jag tycker att det var bra att vi kunde få det. Jag frågade egentligen var den beredskap fanns som berättade om. När var nytillträdd kom hon ju till näringsutskottet och berättade om och situationen för . Det hade vi begärt , men det hade inte varit möjligt att någon annan hade kommit förrän . Vi var tacksamma för den informationen. Men någonstans fanns en risk även vid det tillfället att det kanske inte skulle gå hela vägen utan gå mot konkurs. Och det måste vara så att det är vid det tillfället man kan göra något ordentligt från politikens sida. Vi frågade efter beredskap, och då sade : Vi har en beredskapsplan. Det var den beredskapsplanen som jag snarare efterlyste . Låt mig också säga: Det blir lite tjatigt när ni sitter i era borgerliga kammare och ska häckla oss socialdemokrater och tar en liten, liten lögn och gör den större och större. Det finns ingen socialdemokratisk politiker som seriöst har sagt att vi ska köpa ! Det finns ingen som har gjort det. Det har förekommit spekulationer om på vilket sätt man kan stödja , och så har det förts ett resonemang om detta. Men att gå in som ägare av har vi faktiskt inte föreslagit i något sammanhang. Det kan ni sluta med, så ska jag lova att jag ska sluta häckla er för andra saker. Men vi kan sluta med detta och försöka prata om vad vi faktiskt har föreslagit och inte föreslagit. 164 (C) replik: Jag vet inte hur jag ska kommentera tack. Jag tar naturligtvis emot det och är glad för de uppskattande orden. När det gäller beredskapen handlar det inte om några nyheter fordonskriser har inträffat förut. Senast var det många av våra stora tillverkare som inte blev av med sina lager därför att det inte var möjligt att låna pengar för att iscensätta de leveranser som var planerade. Då fanns det en beredskap hos näringsministern tillsammans med de regionala samordnarna för att skapa en utvecklingskraft som genererade arbeten. Den typen av beredskap finns . När det gäller just Saabfrågan är jag helt övertygad om att processen har varit så utdragen att den beredskapen finns. Jag är inte närvarande när näringsutskottet får sina dragningar av ministern. Men jag är säker på att även känner en trygghet. Beträffande vad som är sagt och gjort kan jag bara erinra mig den debatt som har varit. Det var som var ute i den diskussionen, bland annat i samband med valrörelsen. 165 (S) replik: Det var hon inte, men vi kan diskutera det vid ett annat tillfälle. Då får i så fall plocka fram det citatet. Det ska bli intressant att se. Vi har diskuterat detta med , och det stämmer inte. Men det är något jag möjligen kan efterlysa. När vi hade den förra fordonskrisen, när den ekonomiska krisen var, gjorde vi ett antal saker. Jag tror faktiskt att det var just denna kväll för som vi hade en debatt om hur man skulle se till att hjälpa fordonsindustrin. Man tillsatte då, precis som sade, och för att rodda det. Det är väl snarare något sådant vi behöver, snarare i de environgerna vi behöver hitta en lösning för att hjälpa i det här sammanhanget. Det skulle ha varit paketet. Det skulle ha varit beredskapen, att det faktiskt finns en möjlighet att se på hur man ska kunna göra. Det handlar ju inte bara om , utan det handlar om hela fordonsklustret i , som kommer att få väldigt stora problem . Jag förstår att inte har varit på våra sammanträden. Men jag kan garantera att det har varit ett uppvaktande och en diskussion, brevskrivande och mejlskrivande från fordonsindustrin och inte minst underleverantörerna, som har varit bekymrade och förmodligen är ännu mer bekymrade . Det är väl snarare den typen av aktivitet som skulle behövas när har hamnat i den situation som man har hamnat i. 166 (C) replik: Jag kan inte säga exakt hur länge sedan det var Saabfabriken stannade. Men det faktum att ingen har haft någonting att göra med att bygga bilar under en väldigt i bilfabriken i eller att underleverantörerna inte har haft några delar att leverera är ju ingen nyhet. När det gäller de arbetstillfällen som vi säger måste skapas handlar det framför allt om de Saabarbetare som står inför utsikten att för en gångs skull få lön. Men när det gäller övriga arbetstillfällen i är det en pågående process. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 14 § Regional tillväxt Föredrogs näringsutskottets betänkande 2011/12:NU2 Utgiftsområde 19 Regional tillväxt (prop. 2011/12:1 delvis). 167 (S): Även jag tänker börja med ett litet uttalande om . Vi har tyvärr fått beskedet att alla möjligheter tydligen är uttömda när det gäller , och och att de därför har begärts i konkurs. Vi har därmed ett praktiskt exempel framför oss när det gäller tillämpning av både svensk regionalpolitik och svensk näringspolitik. är det så ordnat att det är samma minister för båda ansvarsområdena, nämligen ordförande . Vi är i en situation där före denna händelse hade en arbetslöshet på . Till detta kommer 3 500 personer som är direkt berörda och i runda tal 75 företag som är underleverantörer belägna i både och i andra delar av . Som alla ledamöter vet har vi haft möjlighet att följa denna fråga i näringsutskottet.