prot · GY0965 · 2011-03-02 00:00:00 — Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 20 MP, 19 SD, 16 V För res. : 101 M, 1 MP, 22 FP, 20 C, 18 KD Frånvarande: 8 S, 6 M, 4 MP, 2 FP, 3 C, 1 SD, 3 V, 1 KD (MP) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. FiU16 Ändring i lagen om riksbank Kammaren biföll utskottets förslag. FiU30 Kommunala frågor Punkt 4 (Privatiseringarnas samhällsekonomiska konsekvenser) 1. utskottet 2. res. 1 (SD) 3. res. 2 (V) Kammaren fastställde med acklamation res. 1 som kontraproposition i huvudvoteringen. Huvudvotering: 276 för utskottet 18 för res. 1 22 avstod 33 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 98 M, 22 MP, 21 FP, 19 C, 1 SD, 16 KD För res. 1: 18 SD Avstod: 4 S, 1 MP, 1 FP, 1 C, 15 V Frånvarande: 9 S, 9 M, 2 MP, 2 FP, 3 C, 1 SD, 4 V, 3 KD (M) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. (FP) och (C) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Amineh Kakabaveh (V) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats som frånvarande. Punkt 5 (Vinstutdelning i offentligt finansierade välfärdsverksamheter) 1. utskottet 2. res. 3 (S) Votering: 201 för utskottet 105 för res. 3 16 avstod 27 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 M, 21 MP, 22 FP, 20 C, 19 SD, 18 KD För res. 3: 104 S, 1 MP Avstod: 16 V Frånvarande: 8 S, 6 M, 3 MP, 2 FP, 3 C, 1 SD, 3 V, 1 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. FiU31 Bank-, försäkrings- och kreditupplysningsfrågor Punkt 4 (Lokala sparbanker m.m.) 1. utskottet 2. res. 2 (V) Votering: 304 för utskottet 17 för res. 2 28 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 101 M, 22 MP, 22 FP, 19 C, 19 SD, 18 KD För res. 2: 1 MP, 16 V Frånvarande: 9 S, 6 M, 2 MP, 2 FP, 4 C, 1 SD, 3 V, 1 KD Punkt 11 (Försäkringspremier och betalningsanmärkningar) 1. utskottet 2. res. 3 (S, V) Votering: 203 för utskottet 119 för res. 3 27 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 M, 23 MP, 22 FP, 20 C, 19 SD, 18 KD För res. 3: 103 S, 16 V Frånvarande: 9 S, 6 M, 2 MP, 2 FP, 3 C, 1 SD, 3 V, 1 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 20 § (forts. från 17 §) Fiskeripolitik m.m. (forts. MJU11) 125 (KD): Jag instämmer till fullo i vad både och har sagt tidigare. Även jag vill dock ge några kommentarer till detta motionsbetänkande. För åhörarna tror jag att det ibland kan verka vara en något besynnerlig debatt som vi för därför att en del av oss håller oss ganska strikt till de motioner som har väckts och de reservationer som blir en följd av dem, medan en del andra gör detta till en allmänpolitisk debatt om fiskepolitik. Det som är viktigt att konstatera är att fiskepolitiken är EU-harmoniserad. Vi har en gemenskapspolitik på detta område. Då är det viktigaste som slås fast i detta betänkande och som har slagits fast från denna talarstol att vi ser till att vara en aktiv part i det arbete som bedrivs i . som ligger bakom oss har på alla påtagliga sätt förbättrat resultaten när det gäller att vara den part som får saker att hända. har tillsammans med kommissionen varit pådrivande i arbetet för att få saker att landa på rätt ställe och för att få den översyn av fiskepolitiken som pågår. Det handlar om att än mer ta hänsyn till de vetenskapliga råd som finns, att få en tydlighet i vem som ska bestämma om frågorna, att mycket av detaljkunskapen förläggs på de personer och de nivåer som har den och inte på ministernivå, att vi får en regional förvaltning och så vidare. Fisket och fisken är en gemensam naturresurs som vi måste förvalta för vår överlevnads skull och för fiskens överlevnads skull. Fisken har en stor betydelse för ekosystemet. Det gör att jag inte kan se att det är en skillnad mellan att förvalta den resursen och att förvalta andra naturresurser. Jag kan dra parallellen till skogsbruk som ligger närmare mig personligen än fisket och se att vi har jämställda mål, miljöhänsyn och hänsyn när det gäller att kunna producera på ett bra sätt och att kunna utnyttja resurserna på ett bra sätt. Det gäller även inom fiskets område. Det ena är inte förmer än det andra. Det går att jämställa dessa mål, och det går att förvalta detta på ett sådant sätt att man kan få en bra konsumtion också av fisk och att få en bra näring. Den föregående talaren från oppositionen som talade före voteringen jag har glömt vem det var sade att det inte går att ha dessa två mål. Det gör det visst. Det går att jämställa dem, och det går att ha en näring som fungerar på ett optimalt och bra sätt om man jobbar på detta sätt. Det som vi i denna kammare också är rörande överens om är att vi ska göra regelförenklingar. Vi är dock lite oeniga det gäller inte minst om hur detta ska gå till och på vilket sätt vi ska göra det. Det har gjorts och det måste göras mer, och det arbetet pågår, både det som vi själva styr över och det som vi gör på gemenskapsnivå. Kontroller ska också göras. Det är lite intressant att höra företrädarna för oppositionen nu säga att det är för mycket och fel kontroller. lät det: Mer kontroller nu genast! Jag tycker att det är viktigt att det är optimala kontroller, riskbaserade kontroller och kontroller som just använder det som raljerade lite över, nämligen ny teknik och ny kunskap som möjliggör för den utövare som finns att inte behöva lägga så mycket tid på detta arbete. Det är inte den som sköter sig som vi vill klämma åt, som man kan uttrycka det, utan vi vill ha en tydlighet för att kunna se den som inte följer de regelverk som är uppsatta. Men här måste mer göras, och mer kommer att göras. Fiskefrågor handlar också mycket om det som berörs och som kallas vattenbruk, alltså att på ett tydligt sätt förvalta och odla fisk för konsumtion. Där behöver mer forskningsresurser tillföras, vilket regeringen har gjort. Tillsammans med SLU jobbar man med dessa frågor. Där behöver vi också se över forskningen som handlar om vad vi matar denna fisk med. Jag ska inte förlänga debatten . Men det är lite intressant att få denna diskussion i samband med att vi diskuterar genmodifierade substanser. Om vi kan få en genmodifiering på vissa områden som gör att vi får ett foder till dessa fiskar som gör att vi inte behöver ta andra fiskar för att stoppa i munnen på de fiskar som vi ska äta upp tycker jag att det skulle vara en mycket spännande och viktig forskning. Denna forskning ska vi följa med rigorösa riktlinjer och regler, men den måste kunna få utvecklas. Där finns också mycket på gång från regeringens sida. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. 126 (C): Jag är lantbrukare och riksdagsledamot och har en stor respekt och ödmjukhet inför människans samspel i och med naturen och med dess liv och resurser. Människan började som samlare och jägare och blev sedan jordbrukare. Men var hon säkert fiskare. Människor har hämtat mat från de stora fiskbestånden i hav och sjöar. Att fiska är säkert ett slitsamt men härligt yrke så tror jag att många i branschen upplever det men inte alltid så lönsamt. Fiskbestånden i världshaven och i våra europeiska kust- och innanhav kändes länge närmast oändliga. Men allt större fartyg och fiskeflottor och avancerade fångstredskap har gjort att fisken har börjat sina. Därför kännetecknas EU:s och fiskeripolitik av begränsningar, kvoteringar, minimimått och takfångster av alla tänkbara och otänkbara slag, allt i det goda och nödvändiga syftet att skydda bestånden och få de bestånd som är i farozonen att återhämta sig. Jag känner väl till regelsystemen inom jordbruket, men dessa förefaller nästan enkla i jämförelse med hur starkt, noga och ingående fisket regleras. Vi behandlar ett antal motionsyrkanden om fiske och fiskepolitik. Innan jag kort kommenterar några av dessa motionsyrkanden vill jag lyfta fram fiskets verklighet som den ser ut och som jag som ödmjuk ny fiskeripolitiker håller på att läsa in. Regeringens mål är att yrkesfisket, beredningsindustrin och fritidsfisket ska producera fisk och fiskprodukter som efterfrågas av konsumenterna och som bidrar till att skapa arbete, välfärd och levande kust- och insjösamhällen. Förutsättningen för detta är att fisket bedrivs resurseffektivt och miljömässigt hållbart med effektiva fiskregler och selektiva fångstredskap. under alliansregeringen tar en mycket aktiv del i utformandet av EU:s gemensamma fiskeripolitik, vilket är mycket bra. har EU:s längsta sammanhållna kuststräcka och har fiskemöjligheter på 42 olika bestånd som omfattas av regleringar inom den gemensamma fiskeripolitiken. Under till exempel 2009 svarade torsk, sill, skarpsill, havskräfta och räka för av landningsvärdet för svenskt fiske. EU:s fiskeflotta omfattar ca 75 000 fartyg och den svenska runt 1 400. Antalet fiskefartyg minskar stadigt eftersom kapaciteten är för stor i förhållande till fiskbestånden. I arbetar ca 4 000 personer som fiskare eller i fiskeindustrin och gör viktiga insatser under ofta besvärliga förhållanden och med många begränsningar och en ofta låg lönsamhet. arbetar för goda förutsättningar för fiskeribranschen i liksom för andra näringar. Den grundläggande principen är: bruka utan att förbruka. Det är regeringens portalparagraf för näringarna inom Landsbygdsdepartementets område. Jag går därefter över till motionerna där mycket har sagts i tidigare replikskiften. Det är naturligt att oppositionen vill lite mer och på lite annat sätt än regeringen. Konstigt vore det väl annars, vilket har uttryckt väl. Men det är viktigt att understryka den samstämdhet om hur EU:s fiskeripolitik ska utformas som i grunden förenar oss i , nämligen att fisket ska bedrivas uthålligt och att rekommendationer ska väga mycket tungt. Utskottet understryker i betänkandet att utkast av fisk är ett oacceptabelt resursslöseri som måste stoppas och betonar vikten av att selektiva fångstredskap används. ligger väl till vad gäller detta och är starkt drivande i EU:s arbete med att verka för skonsamma och selektiva fiskeredskap. EU har fiskeavtal med olika länder, varav många utvecklingsländer, där EU betalar genom överenskommelser för att få tillgång till deras vatten. driver på för att dessa avtal ska förbättras och för att kostnaden för dessa avtal bör ligga på de fiskande parterna. driver också att fisket ska bedrivas endast på ett visat överskott, att den vetenskapliga rådgivningen ska följas, att utvärderingar av avtalet ska ske och att dessa utvärderingar ska komma medlemsländerna till handa. En stor del av EU-flottans fångster kommer från fiskevatten utanför EU, men huvuddelen här kommer från avtal med nordliga länder som , och . EU:s fiskepartnerskapsavtal med tredjeland har stor ekonomisk betydelse både för avtalsländerna och för EU. Avtalen behöver förbättras, och det är bra att som redovisas i betänkandet är starkt pådrivande för detta. När det gäller avtalet med har av folkrättsliga skäl röstat nej, vilket tidigare redovisats av utskottets alliansledamöter. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. I detta anförande instämde (C). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 21 § Processrättsliga frågor Föredrogs justitieutskottets betänkande 2010/11:JuU9 Processrättsliga frågor. 127 (S): Vi har att debattera betänkandet Processrättsliga frågor med ett tjugofemtal motioner och cirka tio reservationer. Motionerna berör bland annat översyn av rättshjälpslagen, straffreduktion för den som medverkar till att lösa brott samt ersättning till nämndemän. Inledningsvis yrkar jag bifall till reservation 1 om översyn av rättshjälpslagen och till reservation 9 om nämndemäns ersättning. Vi socialdemokrater menar att en översyn av rättshjälpslagen behövs då många, ofta kvinnor i samband med en separation, inte har råd att driva igenom en bodelning och därför går tomhänta ur sin relation. Störst är problemen när den ena parten på grund av våld tvingats fly det gemensamma hemmet utan att ens få med sig sina ägodelar. Enligt nuvarande regelverk utbetalas ingen rättshjälp för genomförande av en bodelning. Men i vissa fall kan staten bekosta en bodelningsförrättares arbete . Det är först när en tvist uppstår till följd av en genomförd bodelning som rättshjälp kan beviljas. Vi kan ta som exempel kvinnojourernas erfarenheter utifrån möten med kvinnor som är utsatta för mäns våld fall där det visar sig att kvinnor i stor utsträckning avstår från att driva bodelningsprocesser beroende på att stora kostnader uppstår. Det kan leda till att dessa kvinnor står helt utan ekonomiska tillgångar. Få beviljas ersättningsgaranti till bodelningsförrättare, och i de fall där garanti medges räcker inte särskilt långt. Resultatet blir att tillgångarna i boet inte blir rättvist fördelade och att den ena partens möjligheter till ekonomisk självständighet kraftigt försämras. Vi från Socialdemokraterna ser vikten av en lösning på denna fråga då ärenden om bodelning kan få så allvarliga och orättvisa konsekvenser. Därför efterlyser vi en översyn av rättshjälpslagen och yrkar bifall till reservation 1. Jag går över till reservation 9 om nämndemäns ersättning. I går kunde vi höra på nyheterna om en sammansättning av nämndemän där rekryteringen inte varit speciellt lyckad sett till åldersfördelningen. Ekot redovisade att medelåldern nu är , vilket är en ökning trots regeringens kampanj för att rekrytera yngre nämndemän. Här behövs ytterligare åtgärder! Vi från Socialdemokraterna och Vänstern begär en uppföljning beträffande effekterna av förändring av ersättningen till nämndemän. Beslutet innebar en höjning till per förhandlingsdag. Förvånande var att man införde halvdagsersättning. Införandet av denna skedde som man rekommenderade en förhandlingstid eller mer. Vi har fått signaler om att domstolar ibland har svårigheter med att kalla in nämndemän. Jag nämnde tidigare hur det ser ut när det gäller medelåldern. Jag är bekymrad över hur denna förändring fått en sådan betydelse för rekryteringen och för benägenheten att delta vid förhandlingarna. Vi vill att regeringen följer upp konsekvenserna av införandet av halvdagsersättning. Vad är det som hindrar regeringen att följa upp konsekvenserna av ersättningsförändringen 2007, särskilt som frågan har varit uppe och det ständigt kommer signaler om bekymmer med rekryteringen, om åldersfördelning och i vissa fall även om svårigheter att kalla in nämndemän? Det får inte vara så att vi har ett sådant system att personer ekonomiskt kan förlora på det uppdrag som de tagit. Jag yrkar därför bifall till reservation 9 och föreslår en uppföljning beträffande effekterna av förändring av ersättningssystemet. När jag nu har möjlighet att stå här i talarstolen kan jag inte, herr talman, låta bli att även beröra det förslag som har lagt fram och som just nu är ute på remiss. Det som föreslås innebär en sammanslagning som resulterar i nedläggning av fyra domstolar. Berörda domstolar är tingsrätterna i , , och . förslag leder till sämre tillgänglighet och service för medborgarna som antalet mål i domstolarna ökar, vilket starkt talar emot förslaget om nedläggningen av domstolar. Ytterst handlar det om att värna förtroendet för det svenska rättsväsendet. Vi ser allvarligt på om förslaget blir verklighet och har därför lagt fram ett förslag till ett utskottsinitiativ i justitieutskottet som vunnit majoritet i utskottet. Vi anser att det är viktigt att tidigt talar om sin inställning och deklarerar sin hållning i frågan för regeringen. Frågan kommer att ytterligare debatteras, troligen under . Då finns självklart möjligheten även för regeringspartierna att ställa sig bakom förslaget i betänkandet och att avråda regeringen från att besluta om ytterligare nedläggning av domstolar. Som förslaget just nu ser ut gäller det, som jag nämnt, , , och alla väl fungerande och väldigt effektiva domstolar. Återigen yrkar jag bifall till reservationerna 1 och 9 i justitieutskottets betänkande Processrättsliga frågor. 128 (MP): I går beslutade justitieutskottets majoritet att stödja ett initiativ för att förhindra nedläggning av fler tingsrätter i . Om detta blir vilja kommer jag och många andra riksdagsledamöter att ha dragit våra strån till stacken för att öka allmänhetens förtroende för rättsväsendet och tilltron till att dess system fungerar. Detta känns väldigt bra. Därigenom kan vi i se till att tillgången till domstolar inte ytterligare försämras jämfört med hur det är . En fundamental princip i en rättsstat är att alla ska ha tillgång till objektiva, rättvisa och kompetenta domstolar när det gäller att lösa tvister eller att få sin talan prövad. Ingen ska dömas för brott av annat organ än en kompetent domstol, och alla ska ha rätt till en rättvis rättegång. Jag hoppas att utskottsinitiativet kan bidra till detta. En viktig del av det svenska rättsväsendet är att vi har ett rättshjälpssystem. Personer med en inkomst under motsvarande får statens hjälp med att finansiera sin process i domstol. Tillsammans med rådgivning av kompetenta juridiska biträden ger rättshjälpen många en möjlighet att få bästa möjliga lösning på problemen. Det är inte alla gånger så att den enskilde får det resultat som han eller hon önskar, men rätten till domstolsprövning har i alla fall inte varit beroende av personens inkomst. Det finns dock brister i systemet. /05 såg vi miljöpartister tillsammans med den dåvarande borgerliga oppositionen till att regeringen fick i uppdrag att utreda hur småföretagare skulle kunna få ökad tillgång till rättshjälp i vissa särskilt svåra situationer detta då det i princip är omöjligt för den som är näringsidkare att få rättshjälp. har utrett bland annat detta på regeringens uppdrag och har avlämnat förslag till regeringen om hur bland annat småföretagare ska kunna få nämnda tillgång till rättshjälp. Det handlar om fall där småföretagaren kanske ska skyddas mot immaterialrättsligt intrång eller när det gäller arbetsrättsliga tvister eller tvister med den enda anställde eller där någon obefogat ansökt om att försätta företagaren i konkurs. I utredning presenteras även förslag om att det så kallade inkomsttaket ska höjas så att fler ska kunna få del av rättshjälpen. Det handlar om att möjliggöra för barn att få rättshjälp i mål där de vill få ut rättmätigt underhållsstöd från en trilskande förälder, om brottsoffers möjlighet att få rättshjälp i utlandet och om processer för att få tillbaka olovligen bortrövade barn från andra länder. presenterade således ett flertal förslag för regeringen som skulle göra att det samhälleliga skyddet för utsatta personer och vissa småföretagare förbättrades i många fall. Särskilt noterbart är förslagen om att göra det möjligt för barn att få rättshjälp för att få in underhållsbidrag. Vid kontakt med har det framkommit att utredningen inte remitterats och att ingen åtgärd övervägs. Detta är minst sagt svagt, särskilt som utredningen baserades på ett tillkännagivande som de borgerliga partierna själva stod bakom. betänkande innehåller en reservation med förslag om ännu en översyn av rättshjälpslagen. Jag yrkar bifall till reservation 1. I reservationen framförs bland annat att det finns familjerättsliga mål där det ställs höga krav för att man ska beviljas rättshjälp. Ofta leder detta till att den ekonomiskt svagare parten, tyvärr ofta en kvinna, drabbas. Det är ännu ett hål i rättshjälpslagstiftningen som behöver täppas till. Ett välfungerande och heltäckande rättshjälpssystem för de mest resurssvaga i samhället är ett tecken på ett samhälle som värnar principen om allas tillgång till det rättvisa domstolssystemet. Jag har visat på flera sätt att täppa till ett antal luckor i det systemet. Rättsväsendet består av många pusselbitar, och jag hoppas att den del som gäller just rättshjälp kan utvecklas för att förbättra många enskildas tillgång till domstolar i . 129 (SD): I betänkandet om de processrättsliga frågorna har sju reservationer, bland annat en om att införa straffansvar för osanna uppgifter under förundersökning. Vi menar att det inte borde vara rimligt eller acceptabelt att ljuga för polisen eller åklagaren för att försvåra undersökningen. Det borde vara straffbart att göra det. En annan reservation handlar om hemliga tvångsmedel vid förundersökningar om övergrepp i rättssak eller mened. Argumentet för varför man inte skulle ha det var att det var ett intrång i integriteten. Vi menar att rättssäkerheten och möjligheten för vittnen att våga vittna väger mycket tyngre än motargumentet i det här fallet. Vi har även reserverat oss för enklare regler för införande av kameraövervakning. Jag vet att polisen har efterfrågat enklare regler för att utföra kameraövervakning runt om. Det har bevisligen minskat brottsligheten på de platser där de här kamerorna finns, och dessutom hjälper de till att lösa brott när de väl sker. Vi har också en motivreservation när det gäller texten om nämndemän. Vi framhåller att det är kompetensen som ska vara avgörande vid tillsättning och inte, som det står , att det ska spegla befolkning. Det innebär implicit att man kvoterar in personer, till exempel invandrare, kvinnor, gamla, unga eller vad det kan vara. Vi menar att kompetensen ska vara avgörande och ingenting annat. Jag ska hålla mig kort. Vi står bakom alla våra reservationer rörande de processrättsliga frågorna, men jag yrkar av tidsskäl bifall bara till reservationerna 3, 6 och 8. 130 (M): diskuterar vi justitieutskottets betänkande Processrättsliga frågor med anledning av de 25 motioner som väcktes under den allmänna motionstiden på processrättens område. Processrätt är någonting som ofta förknippas med stor juridisk komplexitet. Bara innehåller över 800 paragrafer. För att behärskas fullt ut kräver den också god kännedom om förarbeten och praxis. Därutöver följer alla speciallagar som också innehåller processrättslig reglering. Icke desto mindre är det angeläget att diskutera processrättsliga frågor här i och att vi kontinuerligt ser över det processrättsliga regelverket som bland annat rör användningen av tvångsmedel, åtalsfrågor, bevisvärdering, rättshjälp, verkställighet av påföljd med mera. Inte sällan handlar lagstiftningsarbetet på processrättsområdet om avvägningar. Det gäller att finna en rimlig avvägning och balans mellan att å ena sidan värna skyddet för den enskildes integritet och å andra sidan ha ett effektivt rättskipningsarbete genom hela rättskedjan. Flertalet av de motionsyrkanden som föreligger är redan föremål för utredning eller beredning i . Jag menar att det vore oklokt att föregripa det här arbetet med hänvisning till det jag just sade, nämligen att sådana här förändringar i processrättslig lagstiftning kräver noggranna överväganden för att inte landa fel när det gäller balansen mellan integritet å ena sidan och effektivitet i rättskedjan å andra sidan. Jag tänker inte gå igenom vart och ett av yrkandena här i kammaren utan nöjer mig med att nämna några områden. Ett antal av motionerna som behandlas i betänkandet handlar om rätten till någon form av rättshjälp finansierad av staten. Låt oss börja med att konstatera att rättshjälp finansierad av skattemedel fyller en viktig funktion för att tillförsäkra alla människor en rimlig chans att stå lika inför lagen. Men låt oss också konstatera att den lagstiftning vi har, nämligen lagen om rättshjälp, är subsidiär i förhållande till det privata försäkringsskydd som erbjuds på marknaden och som finns möjligt att teckna. Det är en rimlig ordning att vi har det på det viset. Det är också viktigt att se till att den här lagstiftningen korrelerar med det försäkringsutbud som finns, så att det inte skapas luckor där människor kan falla mellan stolarna när det gäller att ha en rimlig och välavvägd situation. presenterade en rapport på det här området, som nämndes tidigare. Denna är nu under beredning i . Vi bör inte föregripa det beredningsarbetet.