prot · GZ0940 · 2011-12-01 00:00:00 — Det ska inte vara lån, utan det ska vara nya, fräscha pengar till dem som drabbas av våra utsläpp. Och gå ut och säg att vi skriver under Kyotoprotokollet oavsett vad , och andra länder gör. Vi värnar Kyotoprotokollet, för utan ett legalt bindande internationellt system har vi ingenting kvar. 113 Miljöminister (C): Det är verkligen svårt. Det är oerhört svårt att se å ena sidan de vetenskapliga rapporterna och å andra sidan utvecklingen i världen det här året, där många stora länder drar sig ur arbetet med Kyotoprotokollet. Som sade är det en oerhört viktig bro till den bindande globala överenskommelse som vi hoppas kunna börja planera för i . Det är också väldigt viktigt för vår del. Vi har ju redan klarat av det vi lovade i Kyotoprotokollet. Det är vi överens om. Vi måste gå vidare. Det står för av världens utsläpp . Det finns dock delar i det som är oerhört viktiga för de fattiga länderna. Där finns bärande regler för klimatprojekten, CDM. Det är väldigt bra att vi båda träffar representanter för de fattiga länderna i . När jag var på förförhandlingar i var min upplevelse att , , och bad oss att behålla CDM. Då hamnar man i en svår knipa om man har åsikt. Möjligen kan vi enas om att göra dem så bra som möjligt. Det finns ju förbättringspotential. Det är inte alla som har blivit bra jag medger det villigt men jag tror att de är en viktig mekanism, särskilt om länderna själva vill ha dem. Jag är glad för det stöd som finns. Jag är glad över att vi i olika partier är representerade i . Jag ska göra allt jag kan för att vi ska kunna samarbeta under de här viktiga förhandlingarna och dra åt samma håll. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2011/12:113 om måluppfyllelse för biologisk återvinning 114 Miljöminister (C): Vi byter talmän, men jag står kvar och besvarar interpellationer och anslutande frågor. Jag har stått här sedan halv ett. Jag är glad över att det finns så stort intresse för miljöpolitiken i riksdag. Det är viktigt för att vi ska kunna föra de här frågorna framåt. har frågat mig vilka styrmedel eller andra insatser som jag planerar för att nå avfallsmålen under miljömålet God bebyggd miljö. Jag vill kort säga att det pågår en hel del arbete på myndigheterna, inom kommunerna och näringslivet för att möjliggöra och driva på för en ökad biologisk behandling av bland annat matavfall. redovisade Miljömålsberedningen ett betänkande med förslag på en första uppsättning etappmål i miljömålssystemet. Bland annat föreslås etappmål på avfallsområdet om en ökad resurshushållning i livsmedelskedjan. Det är väl något som vi alla välkomnar efter att ha deltagit i debatter om hur vi hanterar mat, hur vi slänger mat och hur vi handlar upp mat i . Betänkandet har varit ute på remiss och behandlas inom . Jag är också glad över att till exempel nu sätter i gång ett program för insamling av matavfall och avser att använda det till biogasproduktion. Det är precis den sortens åtgärder som jag tror är viktiga i det här sammanhanget. tillsatte regeringen dessutom en särskild utredare för en översyn av avfallsområdet. I uppdraget ingår att utreda och föreslå åtgärder för att främja användandet av avfall som en resurs för bland annat biologisk behandling av hushållens matavfall med biogasproduktion. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . Jag ska säga att jag med otålighet ser fram mot det materialet, så att vi kan ta rejäla steg framåt på det här området. 115 (S): Jag vill börja med att tacka ministern för svaret. Det har varit många frågor som har rört miljöpolitik . Vi har diskuterat de globala miljöfrågorna. går vi ned lite grann i verktygslådan och ska diskutera det ganska jordnära och konsumentnära perspektivet, det vill säga matavfall och det matsvinn som vi har. Det är en oerhört viktig fråga, och det är oerhört viktigt att vi diskuterar den. Jag ställde frågan om målet för biologisk återvinning av bland annat matavfall. Det är en viktig fråga för vårt samhälle. Klarar vi inte av att minska konsumtionen och förbättra återvinningen av vårt avfall kommer det att leda till miljö- och klimateffekter. Det måste vi ta på allvar. Det tycker jag inte att vi gör i debatten. Jag konstaterar i min fråga att inte har klarat mål att av matavfallet ska återvinnas genom biologisk behandling. återvanns 2010, och det är långt från det mål som regeringen har satt upp. Det som förvånar mig är att miljöministern i sitt svar inte har ett uns av självkritik. har satt upp ett mål för återvinning. Jag konstaterar att det målet inte har uppnåtts. Borde då inte regeringen vara lite självkritisk? Borde regeringen inte ta fram en handlingsplan och åtgärdsplan för hur man ska lyckas med dessa frågor? Jag frågar därför ministern: inte ministern att det är ett misslyckande att vi inte har uppnått ett av de mål som har ställt upp? Ministern påpekar vidare i sitt svar att Miljömålsberedningen har lämnat ett betänkande med ett antal etappmål. Många av de målen är oerhört spännande. Det finns en bra utgångspunkt för att man skulle kunna göra en hel del bra saker om man tar tag i målen. Det gäller att minska matsvinnet men också att öka återvinningen av matavfallet. Ministern säger vidare att frågan behandlas i . Miljömålsberedningens förslag är oerhört seriösa och har oerhört hög ambitionsnivå. Måluppfyllelsen ska redan vara genomförd . Här krävs det handling . Jag tror inte att vi kan vänta. Dessa mål är ambitiösa. Ska vi nå dem måste det ske någon typ av åtgärd . Jag tror framför allt att regeringen måste återkomma till , om det nu är ministerns ambition att man ska använda sig av målen. De är spännande och intressanta. Jag kan mycket väl tänka mig att diskutera dem. Det jag skulle vilja höra vidare med ministern är: Kommer regeringen att återkomma med mål som liknar dem som Miljömålsberedningen har? Anser ministern att vi inte har uppnått dessa mål? Det måste väl ändå ses som ett misslyckande? Slutligen tänker jag ställa om den fråga som jag ställde längst ned i min interpellation. Vilka styrmedel eller andra insatser planerar ministern att regeringen ska genomföra? och andra kommuner gör ett jättebra jobb. Men vilka åtgärder ska regeringen genomföra för att vi ska nå de miljömål som vi har ställt upp? 116 (C): tar i sin interpellation upp frågan matavfallet, målen och möjligheterna att öka biogasproduktionen. Han skriver också: Det finns ingen drivkraft till ökad biologisk återvinning annat än den politiska viljan i många kommuner att göra bra saker för miljön. Jag vill hävda att har fel. Det finns en politisk vilja även på riksdagsnivå. stämma i Åre slog fast att de nationella målen för minskat matavfall och målen för insamling av matavfall skärps. Det står vi i fast vid, och det kommer vi att arbeta för på alla nivåer, inte bara den kommunala. Tveklöst är det så att det slängs för mycket mat i . Folk läser bästföredatum som att det står giftigt efter, som riksdagsledamot har uttryckt det. Vi måste bli bättre som konsumenter på att hushålla med maten. För är det viktigt att killar och tjejer får goda kunskaper om matlagning och näringsinnehåll genom skolans undervisning i hemkunskap. Alla ska ha goda kunskaper om hur man gör rätt rätt, men också om hur man tar till vara maten på bästa sätt. Att kunna leva snålt, att ta vara på råvarorna så att de inte förstörs genom felaktig förvaring och att kunna göra något mer av det som inte går åt är nödvändiga kunskaper. Matslöseriet är enormt och kostsamt för den egna plånboken, för samhällsplånboken och för miljön. Jag skulle vilja se fler matprogram där kockarna lagade resträtter. Har ni sett några kockar som har lagat pyttipanna, restlådor, gratänger, eller dagens soppa? Nej, jag tror inte det, även om det har kommit tilltalande recept från sina håll. Även om vi lagar maten klokt så blir det en del matavfall. Det ska självklart så långt möjligt användas till produktion av biogas. Målet måste dock vara att svinnet, matavfallet, ska vara så lite som möjligt. Jag är övertygad om att mer kan göras, inte bara av myndigheter utan av oss alla, var och en. 117 Miljöminister (C): Det är klart att det är ett misslyckande. Det pågår en mängd arbete på detta område. En sådan här interpellationsdebatt kan bidra till att öka trycket och också informationen och diskussionen om den här frågan, vilket inte minst är viktigt. Målet att av matavfallet från hushåll, restauranger, storkök och butiker skulle återvinnas genom biologisk behandling har vi inte nått. är det 154 kommuner som jobbar aktivt med den frågan. Det är väldigt bra. Fler kommer till. Jag tror också att det hänger ihop lite grann med hur vi hanterar biogasfrågan framöver. och har gjort ett väldigt bra jobb liksom flera andra ställen i landet. Det är åtgärder på gång på avfallsområdet. Etappmålsförslaget om avfall och resurshushållning inom livsmedelskedjan bereds inom . Det kommer vi tillbaka till. förslag till nationell avfallsplan hanterar matavfallsfrågan särskilt och hur man kan främja biologisk behandling. Det beräknas vara klart . är den tredje stora processen som är igångsatt. Den har i uppgift att se över hur avfall bättre kan användas som en resurs bland annat för att främja produktion av biogas. Det är väldigt bra saker som är på gång. Det är inte bara mitt departement som jobbar med frågorna. Det gör också som landsbygdsminister och Landsbygdsdepartementet. Inom Det nya matlandet handlar det inte bara om recept. Det handlar också om hela kedjan. Jag vill nämna några projekt som pågår där som jag tycker är väldigt bra. Det första heter: Minskat svinn i livsmedelskedjan. Det andra som man kan lyfta fram är: Minska svinnet genom att hantera kylda och djupfrysta produkter. Det tredje är: Du kan vinna på att låta svinnet försvinna. Det fjärde är: Mindrematsvinn.nu, som håller i. Det finns också en mängd åtgärder inom projektet där man diskuterar frågan och försöker hitta sätt att minska matsvinnet och matavfallet. Det är intressant att diskussionen sprider sig. Alla aktiva politiker bidrar till att så sker. Det är därför interpellationen kommer så bra i tiden. Lantmännen är ett företag som producerar och säljer matvaror. Det går ut och har en stor påkostad reklamkampanj. Som tar upp handlar det om att hantera, eller vad de kallar för dejta, matrester. Det handla om att lära människor hur man gör någonting gott av det som blev över i går eller dagen innan. Då är vi på något sätt på väg att bryta igenom i hanteringen. Människor förstår frågan och diskuterar, och industrin och näringslivet förstår frågan och diskuterar. Vi ska ha processer i det offentliga för att minska matsvinnet. Det är ett både miljömässigt och ekonomiskt slöseri, och det känns inte heller etiskt riktigt med tanke på hur många människor som svälter i världen. Det finns många anledningar till att vi ska jobba hårt med att lösa frågan om matsvinnet. 118 (S): Det var spännande och intressant att lyssna till ministern. räknade upp många planer som myndigheterna ska utarbeta och många informationskampanjer som det ska jobbas vidare med. Men det var få styrmedel och konkreta åtgärder för att lösa problemet. Har regeringen över huvud taget någon ambition inom området? Det är många vackra ord om hur Matlandet ska minska matsvinnet och hur vi ska skapa mer biogas genom att återvinna matavfall. Men jag tror inte att detta sker genom mer planering och planläggning i myndigheter och informationskampanjer som inte når ut till de stora massorna. Jag tror att det behövs styrmedel, och jag tror att det behövs konkreta förbättringsförslag från regeringen för att vi ska komma i ordning med frågan. Jag är däremot positiv till att ministern vill jobba vidare med Miljömålsberedningens etappmål. Jag hoppas och tror att vi snart kommer att få se förslag från regeringen som kommer att vara ännu mer ambitiösa på området. Jag tror att det här är en viktig fråga för det svenska samhället, både ur en klimataspekt, som vi har diskuterat tidigare , och ur många andra aspekter, att vi minskar matsvinnet och ökar återvinningen av matavfall. Jag återkommer till min första fråga till ministern. Om vi ska ha ett ännu mer ambitiöst mål för återvinning av biologiskt avfall, tror ministern att vi kommer att klara av det med den politik som förs och de förslag som har lagts fram? Vi klarade inte av det gamla målet, och de föreslagna målen som diskuteras och bereds i är ännu mer ambitiösa. Där är tidsutdräkten kort. Vi har bara på oss. Tror ministern att vi kommer att klara av de nya ambitiösa miljömålen om det inte blir fler konkreta åtgärder från regeringen? stämma, , hade ett antal förslag och en ambition som var hög. Jag tyckte att en del av förslagen var riktigt bra. Är det som driver miljöpolitiken i ? kan man undra. Jag är ganska skeptisk. Det finns andra som har en hög svansföring i frågorna. Jag går vidare till den andra delen som jag tänkte beröra i mitt inlägg, nämligen biogasproduktionen. Det finns en stor koppling, precis som ministern sade, mellan produktion av biogas och återvinning av biologiskt avfall. Det här är oerhört viktigt. Regeringen har förändrat förmånsvärdena på miljöbilar. Det här kommer att leda till att vi kommer att få fler gasbilar. Det ser jag som oerhört positivt. måste vi se till att öka produktionen av biogas. Där är jag oerhört orolig. Om vi hade uppnått de mål som hade ställt sig bakom hade vi kanske haft ett bättre utgångsläge när det gäller produktionen av biogas, men har vi en brist. Det är oerhört problematiskt. Varje biogasbil som sätts in på marknaden kommer att innebära att vi får en ökad inblandning av fossila bränslen, det vill säga naturgas. Anser miljöministern att det var syftet? 119 (C): Styr miljöpolitiken, undrar . Ja, det är självklart att vi styr miljöpolitiken med det mandat vi har genom vår miljöminister och våra övriga ministrar i regeringen samt genom den kraft vi har i . 120 Miljöminister (C): behöver man inte bli så långrandig! Jag ska försöka svara på interpellantens frågor. Det är självklart att det finns en anledning till att ska plocka fram en nationell avfallsplan. Det finns en anledning till att vi diskuterar etappmålen om avfall och resurshushållning. Det finns en anledning till att har i uppgift att se över hur avfall bättre kan användas som resurs, särskilt matavfall, och gynna biogasproduktion. Det är självklart eftersom det inte har fungerat som vi har förväntat oss. Vad gör vi då? Då ser vi till att få fram mer faktaunderlag och fler förslag. Det har min företrädare satt i gång på ett förtjänstfullt sätt. Nästa steg är att fundera över hur mycket vi kan återvinna och använda och hur mycket avfallsmängderna ska minska. Jag tycker egentligen inte att vi ska ha så mycket matavfall. Det rimliga och korrekta är att vi har så lite som möjligt. Vi har resurser för en rejäl biogasproduktion. Det måste gå hand i hand. Det här är också lite konstigt. För min del och med det sätt jag försöker driva miljöpolitik vill jag ha så många inblandade som möjligt. Jag vill ha en dialog med medborgare, företag, kommuner och regioner. En utredning förutsatt att den inte drar ut i evighet är ett bra sätt att inventera vad som kan göras och involvera människor. I fallet med avfall och matavfall krävs att människor aktivt hjälper till att samla in matavfallet. Det måste finnas en kunskap och övertygelse hos medborgarna att det är rätt väg att gå och hjälpa till att bidra. Det är på samma sätt som vi genom har fått i gång en avfallshantering som på många områden är bra, till exempel tidningspapper, glas och batterier. För mig handlar det om att få fullt genomslag, och för att uppnå målen handlar det om lagstiftning. Det finns en mängd åtgärder som vi kan ta till som beslutsfattare. Men om återvinning och sortering av avfall ska lyckas måste medborgarna, människorna, tycka att det är rätt, enkelt, billigt och praktiskt. En involverande process, även om den tar några månader, är bra. Vi tjänar på den i slutänden. De åtgärder som min företrädare har satt i gång är bra. De kommer att vara klara och vi får se resultatet senast . Jag ska inte dra det i långbänk, utan jag vill ha det som behöver göras på plats så snabbt som det går. Jag tror att den involverande dialogen och andan från Agenda 21-arbetet måste genomsyra området. 121 (S): Det är självfallet viktigt med ett ordentligt planarbete och ett ordentligt strategiarbete. Visst är det viktigt att vi involverar myndigheterna så att vi kommer på banan. Jag håller helt med ministern om att vi ligger efter. Detta borde ha gjorts för länge sedan. Jag håller också med ministern om att det finns ett antal kommuner som gör ett jättejobb här. Det tycker jag att vi ska vara glada över, och framför allt ska regeringen vara glad över det. Hade vi inte haft ett antal framsynta kommuner hade det här målet varit ännu svårare att uppnå. En fråga som jag har ställt mig under hela den här interpellationsdebatten är: Tror inte ministern och regeringen att det kanske behövs lite mer? Tror inte ministern att vi behöver ett antal styrmedel och ett antal mycket konkreta förslag som kommer från riksdag för att vi ska kunna nå de här målen? Jag har ett annat exempel som egentligen är detsamma. Vi har pratat en del om biogas här. En av de förändringar som regeringen har gjort rör förmånsvärdena på miljöbilarna. Jag tror att den förändringen på kommer att innebära att vi kommer att ha fler bilar som går på biogas. har man tagit bort den rabatt som har funnits på förmånsvärdena för etanolbilar. Det innebär att vi i stort sett kommer att utfasa etanolbilarna som tjänstebilar. På kort sikt kommer detta att innebära att vi kommer att få fler fordon som går på fossila bränslen. Var detta tanken och meningen? Jag tror att detta är ett jätteproblem. Vi kommer inte att klara av att producera biogas i den mängd som behövs till de biogasbilar som kommer att komma ut på marknaden. 122 Miljöminister (C): Vi började med hanteringen av matavfall, och är vi inne i transportsektorn. Här gäller det att hänga med. När det gäller användning av skattepengar tycker jag att statliga styrmedel ska vara till för att klara flaskhalsproblem eller för att lyfta ny teknik över tröskeln så att den klarar sig själv på marknaden. Det är den roll som skattepengar kan ha i det här sammanhanget. Vi har visat att det fungerar när det gäller till exempel personbilar. Det gör det faktiskt. Jag tror att man också kan säga att det har fungerat som vi har haft stöd till solfångare. Det har gett en ökning på marknaden som är mycket glädjande och mycket positiv. Men man måste också vara beredd att säga att nu är tekniken förbi den här tröskeln. Det kommer nya saker. Jag tror att eller två kommer vi att stå här och diskutera hur vi ska göra med vätgasen till exempel. Jag hoppas det. Då kan det kanske finnas anledning att ha ett kortvarigt stödsystem som lyfter den tekniken över tröskeln och in på marknaden. Biogas är mycket intressant. Kombinationen av hur man återvinner matavfall och gör biogas och sedan ändå har näringsämnen kvar i det som finns kvar och kan använda det i olika sammanhang och sluta kretsloppen är oerhört intressant. Kombinationen av etanolproduktion och biogasproduktion såsom den ser ut i har enormt bra livscykelanalysvärden ur ett miljöperspektiv. Jag tror att vi kommer att få anledning att återkomma till den här diskussionen. Jag hade gärna fortsatt den även om jag har stått här sedan halv ett, men är min talartid slut. Jag vill tacka dem som har deltagit i den här diskussionen och tacka interpellanten. Jag hoppas att vi kan fortsätta att trycka på när det gäller de här frågorna. Överläggningen var härmed avslutad. Anmäldes och bordlades EU-dokument KOM(2011)706 Förslag till och rådets förordning om inrättande av ett åtgärdsprogram för tull- och skattefrågor i Europeiska unionen för perioden 20142020 (Fiscus) och om upphävande av beslut nr 1482/2007/EG och nr 624/2007/EG KOM(2011)818 om möjligheterna att införa stabilitetsobligationer KOM(2011)821 Förslag till och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater i euroområdet Motioner med anledning av redog. 2011/12:JO1 Justitieombudsmännens ämbetsberättelse 2011/12:K1 av m.fl. (S) 2011/12:K2 av (MP) 2011/12:K3 av Per m.fl. (M, FP, C, KD) 15 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2011/12:156 Containertrafiken på tåg i av (MP) till statsrådet (M) 2011/12:157 Häkte till av (S) till justitieminister (M) 2011/12:158 Förberedelser inför en eventuell kollaps av euron av (V) till finansminister (M) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 16 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2011/12:196 Inskränkningar i hbt-personers yttrandefrihet i av (V) till utrikesminister (M) 2011/12:197 Bättre klimatstatistik av (S) till miljöminister (C) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 17 § Anmälan om skriftligt svar på fråga Anmäldes att skriftligt svar på följande fråga inkommit 2011/12:155 Begreppet utanförskap av (S) till finansminister (M) Svaret redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 18 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.