prot · GZ0942 · 2011-12-06 00:00:00 — Det är för det tredje några som redan investerat i ny teknik som dessutom kanske har framtiden för sig. Ska de då stå hela sin kostnad medan Socialdemokraterna här kommer efter med bidrag? Det finns skäl att rätta en del av felen. Några var uppenbara, som dagens datum, men det finns också politiska. 22 Kultur- och idrottsminister (M): Det var intressant att beskrev sig själv och sina partikamrater som en konstruktiv opposition. Jag tror inte att frågan har varit uppe en enda gång i , inte en enda gång har man lyft frågan om filmavtalet eller filmfrågorna. Vi har diskuterat digitaliseringen och den satsning som regeringen nu gör. Jag vill gärna se i skrift att jag skulle vara motståndare till kvalitetsfilm på mindre orter. Det stämmer icke. Det tror jag också att vet. Vår vision har varit väldigt tydlig. Vi tycker att det finns en fördel i att många parter är med och finansierar svensk film. De som tjänar pengar på film ska vara med och bidra på olika sätt. Det kan vara med pengar men det kan också vara med konstruktiva idéer. Sedan må den tanken ha en 50-årig historia. Men det finns långt fler förslag, tankar och idéer som är äldre än så men som är gångbara än . Det var en bra princip, och jag tycker fortfarande att det är en bra princip. Jag tror fortfarande att det är möjligt att få till ett filmavtal. Det är vår absoluta förhoppning och tro. Men skulle det vara så illa att det inte skulle bli av kommer jag självfallet återigen till kulturutskottet. Jag är där tämligen ofta för att diskutera de frågor som utskottets ledamöter vill tala med mig om. Jag vill också gärna ha ett svar på frågan: Vari består oppositionens och Socialdemokraternas förslag? Är det denna bredbandsskatt som var inne på? När man tittar på hur en del länder, bland annat , har löst det är det just det att alla får bidra. Där är vi inte. Jag tror heller inte att det är en god idé. Men om tycker det får hon gärna säga det. När det handlar om framtiden gäller avtalet nu över 2012. Vi har goda förhoppningar att få till ett avtal. Det är heller inte ett avtalslöst tillstånd som inträder . Det nuvarande avtalet gäller. Naturligtvis måste vi också fundera på alternativa lösningar. Något annat vore inte ansvarsfullt. En lösning som har förts fram av filmutredare är att man ska ta bort den låga momsen på biobiljetter och införa en 25-procentig moms. Det är ett förslag som har funnits i diskussionen. Staten ligger kvar med våra pengar. Men vi tycker att det är en väldigt god idé för svensk film för att man ska ha möjlighet att kunna producera inte bara breda publikfilmer utan också smalare filmer att det finns flera som bidrar med pengar och idéer. Men det handlar också om att man kommer åt den ytterst allvarliga frågan att kulturskapare måste få betalt för sitt arbete. Det gäller att vi värnar upphovsrätten och att vi på olika sätt försöker stävja den illegala nedladdningen av svensk film. 23 (S): Det är väldigt bra att det bara är . Då har regeringen till på sig att få fram avtalet. Jag fick uppfattningen att syftet med att bredda inför filmavtalet var att få bredbandsleverantörerna att vara med och bekosta utvecklingen av svensk film. När jag påstår att jag inte tror att det händer verkar vare sig eller kulturministern vara särskilt bekymrade över det. De är mer bekymrade över att jag lyfter frågan: Hur ska vi få med dem som uppenbarligen tjänar väldigt mycket pengar på att distribuera film? Det blir plötsligt mitt problem och inte regeringens problem. I stället verkar det som en mer attraktiv tanke att biobesökarna ska betala mer. var det så att på bio såg vi bara två av de 60 filmerna. Då kvarstår: Hur gör vi lösningen för att mediet där filmen kommer också är med och skapar ny film? Det är huvudanledningen till att jag har ställt frågan. Hela ditt resonemang, , bygger på att vi har en cementerad organisation. Jag tror att skulle vara glad om han satt i kulturutskottet. har vi två tillkännagivanden och en bakläxa som vi har lyckats uppnå i politisk enighet. Det har vi gjort genom att vara väldigt tydliga om målet en bättre kulturpolitik. Det finns också de som pläderar för en helstatlig filmpolitik. En sak är jag väldigt säker på. Svensk film kan aldrig överlåtas åt marknadskrafter rakt igenom. Det är min fasta övertygelse. Jag utgår ifrån att kulturministern också delar den uppfattningen. Filmsverige längtar efter strategier och visioner för svensk film. Jag har ett tips. Åk gärna till vårt grannland med en S-styrd regering! Deras tydliga satsning visar redan resultat. Jag kan varmt rekommendera filmen . 24 Kultur- och idrottsminister (M): Jag tror inte att vi kommer så väldigt mycket längre . avvaktar vi fortfarande filmförhandlaren arbete. Jag vet att det är fler möten inbokade . Vi ser naturligtvis att så många parter som möjligt är med. När diskussionen dök upp om att bredbandsoperatörerna också ville vara med i förhandlingarna tyckte vi att det var alldeles utmärkt. Det är precis som säger. De tjänar också pengar på svensk film. Därmed hade de också kunnat vara eller är en part i detta. Det är riktigt att man behöver se över en del i filmavtalet. De diskussionerna pågår också. Det handlar bland annat om biografens roll som ett första visningsfönster. Precis som vi vet och som också utredaren lyfte fram ser vi mycket film. Film är en viktig kulturyttring. Men det är ett fåtal filmer som vi ser på biograf. Många ser film i andra så kallade visningsfönster och till och med i mobilen. Det måste man också ta hänsyn till när man ger stöd till svensk film. Fram till dess att kan lämna ett förhoppningsvis positivt besked att han har lyckats samla parterna till ny förhandling avvaktar jag med ytterligare kommentarer. Men jag kommer i alla sammanhang jag får en chans att tala om vikten av att många är med och finansierar svensk film, att vi har hög kvalitet i svensk film och hur viktigt det är att vi motarbetar den illegala nedladdningen av film. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2011/12:134 om digital radio 25 Kultur- och idrottsminister (M): har frågat mig vilken strategi som finns bakom mitt och regeringens agerande beträffande införande av digital radio. I och med den nya radio- och tv-lagen, som trädde i kraft , infördes nya regler om digitala kommersiella radiosändningar. Enligt lagen beslutar regeringen om vilket sändningsutrymme som får upplåtas för digital kommersiell radio. Myndigheten för radio och tv fördelar därefter tillstånd efter ett ansökningsförfarande. Regeringen beslutade om sändningsutrymme för kommersiell digital radio i hela landet. Myndigheten för radio och tv förbereder nu en tillståndsprocess med anledning av regeringens beslut. Regeringen tillsatte vidare en utredning om radio och tv i allmänhetens tjänst inför nästa tillståndsperiod, . I kommitténs uppdrag ingår bland annat att ta ställning till en eventuell övergång från FM till digital radio. Kommittén ska bedöma och lämna förslag om när och hur en sådan övergång i så fall ska genomföras och hur den ska finansieras samt bedöma om roll i digitaliseringen av radiomediet behöver tydliggöras. Bedömningarna ska ha ett lyssnarperspektiv. Kommittén ska följa det arbete som Myndigheten för radio och tv utför när det gäller tillståndsgivning för digital kommersiell radio. Kommittén ska redovisa sitt uppdrag , och förslagen kommer därefter att beredas i sedvanlig ordning. Det beslut om sändningsutrymme som regeringen fattat och den tillståndsprocess för digital kommersiell radio som Myndigheten för radio och tv förbereder syftar inte till att fastställa ett slutdatum för FM-sändningarna. Utgångspunkten för denna process är att de digitala ljudradiosändningarna ska bedrivas parallellt med och komplettera de analoga ljudradiosändningarna. FM-nätet är fullt utnyttjat, och digitala ljudradiosändningar erbjuder en möjlighet att få fler radiokanaler i hela landet, vilket den kommersiella radion har efterfrågat. När det gäller den långsiktiga frågan om en eventuell övergång från FM till digital radio och frågan om SR:s roll i digitaliseringen kommer Public service-kommitténs arbete att utgöra en del av underlaget för regeringens fortsatta överväganden. Regeringen har i flera sammanhang uttalat att utvecklingen av marksänd digital ljudradio bör vara marknadsdriven. Detta innebär att de kommersiella aktörerna på radiomarknaden deltar och att parterna samverkar bland annat beträffande val av teknisk standard. bör inte ensamt driva utvecklingen av digitala ljudradiosändningar. Mervärdet av digital marksänd radio måste också klart framgå för konsumenten. De mått och steg som regeringen vidtagit när det gäller utvecklingen av digital radio är ett uttryck för detta synsätt. 26 (S): Tack, ministern, för svaret! beslutade regeringen om sändningsutrymme för digital kommersiell radio. Regeringen har varit tydlig med att utbyggnaden av digitalradio ska var marknadsdriven och att och kommersiell radio bör samverka vid val av teknisk standard. Det är där knepigheterna kommer in. Precis som kulturministern säger ska det när det gäller hanteras i Public service-utredningen. fastställde Myndigheten för radio och tv en strategi för den kommersiella radion. hade vi den värsta snabba hanteringen från radio- och tv-myndigheten. , till måndag, fick intressenterna möjlighet att yttra sig i den här frågan till radio- och tv-myndigheten. Det handlade om utkast till verkställighetsföreskrifter och konsekvensanalys. Avsikten var, enligt vad som stod på Myndigheten för radio och tv:s hemsida, att utlysning av tillstånd skulle ske . Redan där uppstår en otakt mellan public service och kommersiell radio. och hade ingenting att erinra. Det hade däremot hela radiobranschen och . De svarar ungefär så här: går det i otakt. Vi behöver ha en gemensam plan för detta arbete. Om jag har förstått det rätt meddelade Myndigheten för radio och tv för sedan att det inte blir någon utlysning ens för den kommersiella radion. Det väcker många funderingar. Det kunde väl Myndigheten för radio och tv ha räknat ut innan, med tanke på att det var känt att radiobranschen och hade sin ståndpunkt om en önskvärd armkrok redan från början när det gäller teknikval och en önskan att regeringen skulle ha en tydlig strategi för hur det skulle gå till. Kulturministern måste väl inse poängen med en gemensam strategi. Vad är motsatsen till det? Jag kan inte se hur vi ska få fram en marknadsdriven utveckling av digitalradio om det inte finns en gemensam strategi. Vad är det för budskap konsumenterna ska få? Måste man bestämma om man vill lyssna på eller på kommersiell radio vid inköp av radioapparat? Ska vi ha två radioapparater hemma och två i bilen? För konsumenterna, för den kommersiella radion och för är det önskvärt med en gemensam strategi. Kommer det efter denna spännande höst att bli en mer gemensam strategi? 27 FINN (M): Jag vill tacka interpellanten för en interpellation som är intressant eftersom den handlar om ett viktigt medium, nämligen radio. Jag vill också tacka ministern för ett uttömmande svar på den tekniska ingången som interpellanten har valt för att diskutera utvecklingen av radions framtid. I ministerns svar läser jag till min glädje att man lyfter fram att utvecklingen av marksänd digital ljudradio bör vara marknadsdriven. Det får mig att påpeka att det finns en intressant historik när det handlar om radion. Vi kan backa ganska exakt , nämligen till 1961. Då etablerades en radiosändning, Radio Nord, från en båt på internationellt vatten. Det är intressant att reflektera över. hade vi ett radio- och tv-monopol som underhölls av framför allt den dåvarande socialdemokratiska regeringen eftersom man var rädd för mångfald. Det är glädjande att höra att interpellanten och ministern nu snarare diskuterar hur man ska kunna öppna för fler alternativ. Utvecklingen av det tekniska kunnandet gör att man får möjlighet till fler utsändningarna. , 1961, bedrev regeringen bokstavligt talat och på alla fronter ett krig mot entreprenörer som försökte etablera ett enda alternativ till den enda statliga radioutsändningen som medborgarna hade att lyssna till. lyckades man tyvärr skriva in i lagen att det var förbjudet att bedriva alternativa radioutsändningar. Detta är den viktiga frågan att diskutera när det gäller strategi: Vilken ideologi ska ligga bakom det som vi arbetar för? Jag hoppas att man i denna kammare kan enas över partigränser och blockgränser om att det handlar om mångfald och inte om den enfald som förevar . Inom det socialistiska blocket finns det tyvärr en fäbless för att vilja ifrågasätta en mångfald av entreprenörer inom radio och tv. hade vi fortfarande ett monopol. Då kom hotet från rymden, ansåg den dåvarande socialdemokratiska regeringen. Med i spetsen ville man förbjuda paraboler för privat bruk. Kan ni som lyssnar på den här debatten tänka er att ledande socialdemokrater så sent som förespråkade ett förbud mot att äga paraboler och ta emot sändningar från rymden? Debatten har blivit alltmer liberal och gått allianspartiernas väg. Socialdemokraterna uttalar inte längre något kramande av monopolet. Tekniken har ju vällt över oss i vågor. Den senaste diskussionen om digitalisering handlade om tv-nätet. Det är intressant att läsa protokollet från debatten här i kammaren /97 om kulturutskottets betänkande nr 17. Från borgerligt håll lyfte man fram värdet av mångfald. Enligt min tolkning av protokollet hade Socialdemokraterna då insett betydelsen av mångfald, medan vänsterpartisterna fortfarande ifrågasatte mångfald och ville ha en statlig kontroll över såväl tv som radio. Jag hoppas att vi genom detta inlägg kan få en historik som lyfter fram och betonar värdet av den viktiga diskussionen. Det handlar om hur ideologin styr strategin för att utveckla såväl radio- som tv-medier. Det måste naturligtvis handla om att öppna för en mångfald i stället för att öppna för en enfald. 28 Kultur- och idrottsminister (M): Jag tycker att det är roligt att Finn också kommer in i debatten och påminner om ett skäl till att jag en gång valde att engagera mig politiskt, det vill säga att vi ville bryta det statliga radio- och tv-monopolet. Jag tycker att konkurrens alltid är att föredra. Jag var inte så gammal när Radio Nord sände, men jag kommer trots allt ihåg delar av diskussionen. Man skickade till och med ut militär på vattnet för att stoppa Radio Nord. Det utdömdes också hårda straff för dem som låg bakom de här sändningarna. Jag tycker att det är roligt att Socialdemokraterna även i denna fråga har närmat sig oss borgerliga. Sedan kan vi glädjas åt att radion har ett starkt förtroende hos lyssnarna och att man också vinner nya lyssnargrupper. Jag vet att den kommersiella radion och har ett samarbete inte bara när det handlar om att diskutera standard för en eventuell digitalisering utan också när det gäller hur man ska kunna behålla de unga lyssnarna. Vi i regeringen har också gjort en hel del för att underlätta för den kommersiella radion. Vi har sänkt koncessionsavgifterna, som har varit höga. Den kommersiella radion tycker fortfarande att de är höga, men vi har trots allt sänkt dem. Vi har underlättat deras verksamhet genom att gå dem till mötes, bland annat när det gäller önskemål om sponsring och innehåll som har varit hårt reglerat tidigare genom en kulturminister som hade en annan politisk färg än jag har. Jag står fast vid att den här utvecklingen bör vara marknadsdriven. Den verksamhet som bland annat har haft har varit mycket kostsam och inte fått det intresse hos radiolyssnarna som man kanske hade hoppats på. lägger svenska hushåll ned mycket pengar på medier. Det är mycket bra, men det är, och det var också inne på, förenat med höjda kostnader att helt och hållet byta teknik. Jag ska inte kommentera hur en av våra myndigheter har agerat. Det har hänt mer än en gång att det kommit hot från bland annat parti om att anmäla mig till om jag yppar den minsta lilla synpunkt på vad någon av myndigheterna gör. Jag har noterat att man också har haft en dialog med den kommersiella radion. Man har lyssnat på den kommersiella radion och skjutit fram denna process så att man inte behöver ha in svaren förrän efter det att har lagt fram sitt betänkande. Det tycker jag är bra. 29 (S): Jag tror inte att Finn och jag har samtalat här i kammaren tidigare. Jag är en stark public service-vän. Jag tror att det finns skäl till att det är ett public service-företag som kammar hem de bästa placeringarna vare sig det gäller tillit och förtroende eller journalistpris. Det förhindrar mig dock inte att se möjligheterna i en digitalisering av radion, och det finns många skäl till det. Men jag försöker däremot se det i ett konsument- och medborgarperspektiv. Jag kan inte ens efter den här debatten förstå hur den marknadsdrivna utvecklingen ska gå till och hur den ska se ut, särskilt inte när man inte tidsätter hur långa de parallella processerna ska vara. Hur länge ska vi ha dubbla system? Hur mycket kommer det att kosta? Vilket ansvar tar staten och regeringen för att göra systemen hanterbara och genomskinliga såväl för kommersiella intressen som för public service? Och framför allt: Vad kommer det att kosta? Jag får nöja mig med de svar som jag har fått . Jag har mina frågor kvar. Vi får hoppas att vi kan återkomma till detta när Public service-utredningen lägger fram sitt betänkande. Jag har förstått av det kulturministern har sagt att det med all sannolik inte händer någonting i den här frågan förrän dess. Och skulle det göra det har jag möjlighet att lämna en ny interpellation. 30 FINN (M): Jag är glad att höra intresse för att expandera med ny teknik på radions område. Vi ska dock komma ihåg att när man valde att digitalisera tv-utsändningarna var det inte helt utan födslovåndor och en hel del barnsjukdomar innan allt detta kom på plats. Jag tror att det förslag som regeringen har, och som ministern ger i sitt svar, på den tekniska lösningen med olika parallella processer, givet att man noga bevakar att man får en marknadsdriven utveckling på lyssnarnas villkor, ligger till grund för att det är, enligt mitt sätt att se det, den mest omdömesgilla strategin. Låt mig lite kort ta upp det som säger när det gäller ideologin. Jag är också en stor vän av public service. Jag lyssnar nästan enbart på radions kanal , men man ska komma ihåg att Radio Nords sändningar ledde fram till att melodiradion skapades. , , var hjälplöst efter. Vi var ett stenåldersland när det gällde radion. Ungdomar fick lyssna på en eller två nya musiklåtar . Att de spelade skvalmusik på Radio Nord ledde fram till att melodiradion sedan skapades. Vi kan också konstatera att frihet i etern skapar ett utrymme för ett viktigt snabbare flöde av information. När vi hade radiomonopol i var Radio Nord den första som rapporterade om ryssen rymdfärd. Det var också den första radiokanalen som upplyste oss om invasionen vid på och även om död. Jag tror att det är viktigt att slå fast i en sådan här debatt, även om den handlar om teknik, att tekniken aldrig får sättas över det ideologiskt viktiga med att mångfald sprider kunskap fortare och är en garant för demokratin. Den får aldrig motarbetas eller ge styrkeförhållanden där inte samtliga kommer till tals på lika villkor. 31 Kultur- och idrottsminister (M): Jag tolkade så att det var hennes sista replik. Jag kan konstatera att vi alla välkomnar ny teknik och allt som kan ge radiolyssnarna större möjligheter och en större mångfald. Det är också möjligt genom det nya frekvensutrymme som finns och som än så länge är oanvänt. Det finns naturligtvis ett intresse inte bara från de kommersiella bolagen utan också från Myndigheten för radio och tv att använda detta frekvensutrymme innan andra får upp ögonen för det. Det är inte statens eller regeringens uppgift att detaljstyra. Jag hoppas att den här debatten fortsätter inte bara här i kammaren utan framför allt bland radiolyssnarna och allmänheten. Hur vill de att radion ska fungera? Har de intresse av den nya tekniken? Är de beredda att betala för den? Jag hoppas det eftersom det finns många fördelar med det digitala. Det var ute efter i sin interpellation var just att Myndigheten för radio och tv och de kommersiella bolagen där skulle gå i takt med . Jag tolkar beskedet från Myndigheten för radio och tv så att man nu också gör det och att det får bli en samlad strategi. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2011/12:135 om Kulturarvslyftet 32 Kultur- och idrottsminister (M): har frågat arbetsmarknadsministern vilken beredskap det finns för att korrigera planerna och regelverket för Kulturarvslyftet så att det verkligen kan bli bra arbetstillfällen inom kulturarvssektorn som nödvändiga och viktiga uppgifter blir utförda. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. De medel och regelverk som är avsedda för Kulturarvslyftet kommer att finnas på plats . kommer verksamheterna att vara i ett planerings- och uppbyggnadsskede. De kommer därefter att byggas upp successivt . Att institutionerna inte räknar med att ha projekt i gång är därför en rimlig bedömning. Jag kommer däremot att följa utvecklingen noga. har haft en nära dialog med såväl som Arbetsförmedlingen. Min bild är att myndigheterna arbetar aktivt tillsammans för att satsningen ska slå väl ut. Om verksamheten får en mindre omfattning än vad vi bedömt kommer vi givetvis att analysera vilka hindren är och mot bakgrund av det överväga eventuella förändringar. 33 (S): Jag tackar kulturministern för svaret på interpellationen. Anledningen till att jag ursprungligen ställde interpellationen till arbetsmarknadsminister var att kulturministern vid frågestunden för två svarade på en fråga, dock inte från mig, där kulturministern sade att hon hade förtroende för arbetsmarknadsministern och Arbetsförmedlingens sätt att hantera frågan. Efter att ha hört svaret är jag inte helt övertygad om att vi är på rätt väg i fråga om Kulturarvslyftet. Det är inte första gången som kultursektorn möter arbetsmarknadspolitiken. Det har funnits ett antal projekt , och vi socialdemokrater har tagit ansvar för en del av dem. Det har varit Sesam och, inte minst, Access. Det var på initiativ av Socialdemokraterna, som väckte en motion, som ett enigt kulturutskott gjorde ett tillkännagivande som handlade om att använda arbetsmarknadspolitiken för att utveckla kulturarvsfrågorna. Det som skiljer den här satsningen från de tidigare är att man valt att ha en väl definierad målgrupp för arbetsmarknadsinsatserna. har det funnits ett uttalat syfte att stärka arbetsmarknaden inom kultursektorn; så var det beträffande Accessjobben. Här handlar det om personer som har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga och som därmed har svårare att konkurrera på arbetsmarknaden. Det är målgruppen för Kulturarvslyftet. Det ställer vi upp på, men det kräver att man från regeringens sida inser vad man faktiskt gör och vad man fattar för beslut. Utifrån detta tycker jag mig redan ha hört att det finns för lite pengar till utbildningsinsatser. Med tanke på vad som kan krävas både av blivande arbetstagare och inte minst av blivande arbetsgivare behövs utbildningsinsatser för att det ska bli ett riktigt arbete, ett kvalitativt bra jobb. Varje människa som får ett kulturlyftsjobb ska känna att det är ett bra jobb och också känna sig stolt över att gå till det jobbet. Av samma skäl kan det behövas fler handledare. Det är viktigt att vi ser detta som en kvalitativ insats med ett tydligt mål, nämligen att det ska förbättra och förstärka kulturarvet. Handlar det om digitalisering, måste det finnas system för det, och det måste ske val av teknik. Dessutom måste det finnas ett tydligt mål med digitaliseringen; den ska syfta till att göra kulturarvet visningsbart. Tyvärr kan vi inte säga att det blivit riktigt på det sättet vad gäller tidigare insatser. Min främsta kritik, kulturministern, handlar om regeringens räkneexempel beträffande hur många jobb det skulle ge över 4 000 jobb.