prot · GY0970 · 2011-03-10 00:00:00 — Det tar upp är riktigt, nämligen att har inkommit med en rapport. Det är en del av den dialog vi har haft. Det är oerhört viktigt att den åtgärdsplan vi har antagit för ganska precis , där vi har lagt grunden för ökad drift och underhåll och flera nya stora investeringar på järnväg, måste vi alltid följa upp med ny kunskap. Av den anledningen har fått i uppdrag att genomlysa både väg och järnväg för att se framåt även efter 2021. 33 (MP): Tack för svaret! Är ministern beredd att prioritera om pengar från vägsatsningar till järnvägssatsningar? konstaterar i sin rapport om situationen i det svenska järnvägsnätet att det blir dyrt att vänta med reinvesteringar och underhåll. Det är angeläget att satsa snabbt. Jag är glad om tycks svänga i frågan med tanke på att statsrådets partikollega finansminister har varit motståndare till ökade satsningar på järnväg och i ett uttalande sagt att satsningar på vägar är fem gånger viktigare än satsningar på järnväg. Kan vi vänta oss en omprioritering från vägar till järnväg? 34 Statsrådet (M): Alliansen i sin helhet tycker att det är bra om det går att komma fram och komma fram på såväl väg som järnväg. Det som har varit mest utsatt, som blir extra sårbart när det är extra kall vinter och extra mycket snö, som det här året, är järnvägstrafiken. Det är också där vi har utmaningen. Det kanske inte alltid handlar om pengar utan snarare om tid, både när det gäller fysisk planering och ekonomisk planering. Jag kan svara att kommer det att framgå hur vi genomlyser för att öka kapaciteten på järnvägssystemet såväl de kommande tolv åren som och även därefter. 35 (M): Jag vill ställa min fråga till finansmarknadsminister . Staten äger 55 bolag helt eller delvis. Som det ser ut nu kommer Alliansen inte att kunna sälja de tre bolag eller delar av bolag som vi beslutade om under förra mandatperioden eftersom oppositionen tycker att staten ska behålla ägandet i 54 av dessa 55 bolag. Oppositionen har dock inte presenterat någon vision för ägarskapet. Vilken typ av ägarstyrning och ägarvision har finansmarknadsministern för dessa bolag som är av väldigt olika typ? En del verkar där det inte finns någon egentlig marknad och har ett naturligt monopol. Andra befinner sig i en mycket konkurrensutsatt situation. 36 Statsrådet (M): Statens bolagsportfölj är den största i och större än Investorgruppens och Industrivärldens. Det är ett fantastiskt ansvar och privilegium att förvalta dessa bolag. Det är ett arbete som sker kontinuerligt och skickligt av tjänstemännen på . Alliansen var i valmanifestet tydlig med att vi skulle försöka sälja Nordea, Sonera och helt eller delvis. är vi blockerade att sälja och Sonera. Jag beklagar detta. Jag och regeringen anser att det inte finns några skäl att ha ett ägande i bolag på marknader där konkurrensen fungerar fritt och där det i övrigt inte finns samhälleliga intressen att bevara. 37 (M): Jag tackar finansmarknadsministern för svaret. Jag vill ta upp ett av de bolag som ministern nämnde, nämligen . Det är inte helt enkelt att vara spelare, sätta upp spelregler och ibland också vara domare i samma match. Det kan vara problematiskt, särskilt på finansmarknaden. Det har förts fram en hel del argument om att det är viktigt att finns för konkurrensens skull. Anser finansmarknadsministern att det behöver finnas spelare som staten äger på denna marknad? Det var ganska problematiskt 2005 när drev på bolånekarusellen genom att ta bort topplån. gick i bräschen, och de andra bankerna hängde på. Här agerade en statlig bank ansvarslöst och premierade risk. Behövs för konkurrensen? 38 Statsrådet (M): Tittar man i en vanlig dagstidning ser man minst tolv aktörer som har noteringar för räntor på bolån. Utöver dessa finns det säkert lika många som ger priser om man skulle fråga. Dessutom karakteriseras bankmarknaden av att bolåneaffärer är ett lockbete för att få in kunder och sälja på dem högmarginalprodukter. Kort och gott är det en väl fungerande marknad. Därför behövs inte . har också avkastat mediokert under ett stort antal år, vilket inte är så konstigt eftersom det inte finns några övervinster att hämta hem. I ett sådant läge blir man kanske lite aggressiv och tar bort topplån. Man tar också bort kravet på amortering, vilket är allvarligt som ett kulturfenomen. Alla mår bra av att ha ett visst sparande. 39 (SD): Jag har en fråga till statsrådet om nystartszonerna. Som vi alla vet har mångkulturen och massinvandringen medfört en hel del problem, inte minst segregerade områden. Framför allt handlar det om storstädernas förorter där det råder hög arbetslöshet. Regeringen har aviserat att man vill tackla detta, bland annat genom att sänka skatterna i dessa områden. Varför väljer man en modell som har visat sig inte fungera i de länder där man har prövat den? 40 Socialminister (KD): tar upp en stor och viktig fråga för hela vårt land men givetvis särskilt för människor som bor i bostadsområden och kommuner där man har en trängd social situation. Det finns all anledning att fundera på hur vi bättre kan arbeta med att nytillkomna personer kommer in i arbete och lär sig svenska språket. Regeringens ambition är att genom olika kloka åtgärder erbjuda människor en möjlighet att komma in på arbetsmarknaden, försörja sig själva och bidra på olika sätt. En förutsättning för det är att man lär sig svenska språket. Vi vill genom satsningar på nystartszoner göra det möjligt att starta och driva företag så att fler människor kan delta fullt ut i det svenska samhället. 41 (SD): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag vet vad nystartszonerna innebär. Problemet är att det är ett paket som har visat sig verkningslöst i de länder där man har testat liknande modeller. Inte minst gäller det i där man har testat ett närmast identiskt paket under . På sin höjd har man där skapat jobb inom ett område genom att få företag att flytta sin verksamhet från ett annat område. På så sätt har man inte skapat någon större nettotillväxt på arbetskraft i dessa delar av storstäderna. Jag vet inte om det är en positiv politik att ställa grupper och områden i samhället mot varandra. Det går dock i linje med Alliansens politik där man med instegsjobb särbehandlar folk utifrån ursprung och med nystartszoner särbeskattar företag beroende på var de befinner sig. Grundfrågan som jag inte fått svar på är fortfarande: Varför tar man inte del av den erfarenhet som finns i andra länder? Vi har på område efter område sett hur trots en integrationspolitik som är en av de dyraste i västvärlden inte lyckas med integrationen, och ändå fortsätter vi att ge oss i kast med modeller som har fallerat på andra håll. 42 Socialminister (KD): Det är viktigt för varje regering att i detta läge göra vad man kan för att pröva nya åtgärder som gör det möjligt för fler människor att få ett arbete att gå till, att lära sig språket och att träffa andra och bli delaktiga i ett större sammanhang. Här är jobben mycket betydelsefulla. Hur man lyckas beror givetvis på hur man utformar regelverket. Här finns erfarenhet att dra från andra länder så att vi inte gör om de misstag som gjorts i andra länder utan tvärtom använder goda exempel som föredömen när vi utformar det svenska regelverket för detta. Inriktningen måste vara att hitta nya verksamma medel som underlättar för människor inte att motarbeta de åtgärder som gör det möjligt för fler människor att fungera fullt ut i det svenska samhället. Det här är ett exempel på en åtgärd som har goda förutsättningar att bidra på ett positivt sätt. Upprättelse för fosterhemsplacerade barn 43 (V): Jag har också en fråga till socialminister . lämnade sin rapport som samhället svek. Utredningen presenterade några förslag till hur samhället skulle kunna kompensera de människor som for illa på grund av att de som barn var utsatta för samhällets vård och försummelse. De som kan komma i fråga för kompensation var fosterhemsplacerade och utsatta för vanvård . Men flera av dem som har intervjuats under och gång har varit med om kränkande behandling . Många av dem som var barn är vuxna och undrar varför detta inte gäller dem. Varför satte regeringen i direktiven gränsen vid 1980? Det anges inga skäl till det. 44 Socialminister (KD): Det vi nu diskuterar är ett mörkt kapitel i svensk historia som berör en ganska stor grupp sammantaget. Man kan dra gränser både här och där, men utredningen fick i uppdrag att titta på en viss tidsperiod. Men visst finns det skäl att titta på alla barn och vuxna som har farit illa på olika sätt. Det offentliga har givetvis ett särskilt stort ansvar när vi och våra föregångare i politiken beslutar om placeringar av barn. Med det följer ett ansvar att följa upp och, när det har gått fel, på olika sätt motverka effekter som kan uppkomma senare i livet. Många barn har farit illa . Regeringen bereder nu det förslag som kom från ; det är ute på remiss. Regeringen ska landa i ställningstaganden. Statsrådet har redan meddelat att regeringen avser att ordna en särskild ceremoni där man ber om ursäkt för de handlingar som har utförts. 45 (V): Socialminister svarade egentligen inte på frågan. Vi är överens om att fick direktivet att utreda dem som var utsatta för samhällets så kallade vanvård . Min fråga gällde vad som händer med dem som har varit utsatta för samhällets vanvård efter 1980. Det räcker inte med att säga att vi inte vill att de ska vara utsatta; det förekommer faktiskt. Jag undrade om man satte en gräns bara för att man skulle sätta en gräns någonstans och så råkade det bli 1980. Jag vill också veta om socialministern också tycker att det vore bra om gränsen sattes . Det tar, såvitt jag förstår, inte hänsyn till eftersom direktiven såg ut som de gjorde. Varför denna gräns? Vad ska socialministern göra åt de andra? 46 Socialminister (KD): Jag känner inte till den närmare bakgrunden till varför direktiven skrevs som de skrevs. Det är inte mitt beredningsområde. Det är en fråga att ta upp med statsrådet . Det viktiga är att samhället ger en signal till alla personer som på olika sätt har kränkts eller hamnat i en knepig situation för att vi, eller våra politiska föregångare, har fattat beslut som har lett till att de här barnen har fått en dålig uppväxt. Det finns många människor som har råkat illa ut på en mängd olika områden som inte omfattas av den här utredningen. Jag har inga planer på att utvidga utredningen, och det tror jag inte att regeringen i övrigt heller har. Det arbete som har genomförts ska leda till att man på lämpligt sätt kan se till att det blir ett avslut på den här historien så att man kan hjälpa dem som har drabbats att gå vidare. 47 (S): Den fråga jag tänker ställa hamnar definitivt hos ministrarna från som finns på hos skulle man kunna säga. har vi tagit del av rapporter där vi har kunnat konstatera att situationen för barnen i dagens försämras och blir tuffare och hårdare. rapporterar att 220 000 barn lever i vad vi betecknar som fattigdom. redovisar att 632 barn vräktes från sina hem . Av dem bodde 26 i och 122 i , för att ge ett par exempel. Vi socialdemokrater vill inte se tillväxt på bekostnad av solidariteten. Det tror vi inte att svenska folket heller vill. Min fråga till socialministern blir därför: Är regeringen beredd att utifrån de problem som jag har beskrivit med lånade siffror göra något för att situationen för de allra sämst ställda i vårt samhälle fattiga och vräkta barn ska förbättras? 48 Socialminister (KD): Det är en angelägen fråga som tar upp. Det är ett nederlag varje gång man kan registrera att ett barn lever under fattiga förhållanden, självklart också när det inträffar vräkningar. Det gäller alla, men speciellt barn. Regeringen är därför oerhört angelägen att arbeta med många olika metoder för att detta inte ska inträffa. Den viktigaste åtgärden stavas arbetslinjen. Det handlar om att ge fler människor möjlighet att försörja sig själva. Det är den bästa vägen att motverka ökade klyftor i samhället. Vi gör naturligtvis också annat, till exempel förstärkningen av flerbarnstillägget och den planerade förbättringen av bostadsbidraget som träffar småbarnsfamiljer och som av allt att döma kan träda i kraft . Det är verksamma konkreta åtgärder som förbättrar den ekonomiska situationen för barn som växer upp under svåra ekonomiska förhållanden. 49 (S): I hälften av landets kommuner vräks barn. Antalet ökar jämfört med tidigare. Enligt Rädda Barnens rapport har vi fått 1 000 fler fattiga barn . Arbetslinjen i all ära, men vi vet att antalet långtidsarbetslösa människor som hamnar i den så kallade fas 3 ökar. Vi lämnar en grupp människor därhän. Jag håller med om det goda i att människor ska växa genom att arbeta. På det sättet växer också . Om det är obekvämt för socialministern att vidta åtgärder utifrån vad vi socialdemokrater föreslår finns det andra förslag. föreslår en handlingsplan med tydliga mål för att komma till rätta med de här problemen. Jag vet att har sett det förslaget. Kan ge besked om hur regeringen ställer sig till detta konkreta förslag till handlingsplan för att alla barn i vårt land ska ha rätt till en rimlig levnadsstandard och ett tryggt hem? 50 Socialminister (KD): Vi kan se av statistiken att antalet vräkta barn varierar . Varje barn eller person som förekommer i den statistiken är en för mycket. Därför arbetar regeringen aktivt med detta. Vi ser stora skillnader mellan kommunerna när det gäller hur väl man lyckas. Där kommunen har ett aktivt arbete lyckas man bättre än där man inte har de här frågorna högst upp på dagordningen. Det är i första hand ett kommunalt ansvar. Staten gör insatser på olika områden. Mycket av det bör vara generella åtgärder. Jag nämnde tidigare förstärkningen av flerbarnstillägget, vilket spelar stor roll i barnfamiljernas ekonomi. Jag nämnde också planerna på att förstärka bostadsbidraget, vilket är träffsäkert och når de barnfamiljer som har de lägsta inkomsterna och därmed de minsta ekonomiska marginalerna. Regeringen kommer i huvudsak att arbeta vidare med konkreta politiska åtgärder framför nya planer. Det tror jag är rätt väg att gå. 51 SHADIYE HEYDARI (S): Jag har en fråga till statsrådet . De senaste nyheterna har handlat om romer och utvisning av dem. Enligt nyheterna har de utvisade personerna blivit utvisade enbart för att de tiggt och spelat. Det väckte stor debatt när P1 Morgon avslöjade att många romer hade tvingats lämna för att de hade tiggt på gatorna. De avvisades trots att de är EU-medborgare och har rätt att vara i . EU-lagen ska gälla även för romer, tycker jag. sade i en radiointervju att om det hade varit greker, italienare eller engelsmän skulle de inte ha behandlats så. Jag håller med henne. Romerna är också EU-medborgare och ska behandlas på samma sätt som alla EU-medborgare. De har samma rättigheter som alla EU-medborgare att vistas i ett EU-land . Är det rätt att sätta människor i häkte utan företrädare? Strider inte avvisningarna mot EU-direktiven? fick stöd av migrationsminister för avvisningarna. Vi har ju sagt att man inte ska lägga sig i enskilda ärenden. 52 Statsrådet (M): Det är viktigt att hålla rågången mot den handläggning som sker av landets polismyndigheter. Länspolismästaren i , , har bestämt sig för att överlämna tre ärenden för handläggning av åklagarmyndighet just med anledning av det som frågeställaren tar upp. Med anledning av detta har jag naturligtvis ingenting att tillägga. Inleds en rättsprocess ska jag, precis som frågeställaren säger, hålla mig därifrån och se till att hålla ett säkerhetsavstånd. 53 SHADIYE HEYDARI (S): Jag fick inte svar på mina frågor. Strider inte utvisningarna mot EU-direktiven? Vad kommer man att göra? Kommer man att tillsätta en utredning för att titta på frågorna? Jag skulle vilja att statsrådet svarar på de frågorna. 54 Statsrådet (M): Eftersom den fråga som frågeställaren tar upp ska prövas av åklagarmyndigheten, det vill säga hur handläggningen av dessa ärenden har skett i förhållande till utlänningslagen, har jag ingen möjlighet att här lämna ett mer utförligt svar. Det kommer att ske en process inom ramen för rättsväsendet där man kommer att ta reda på hur utlänningslagen har hanterats och huruvida dessa ärenden har handlagts i enlighet med hur utlänningslagen är konstruerad. 55 (FP): Jag tänkte ställa en fråga till socialministern. Chansen att bli frisk från allvarliga sjukdomar har ökat kraftigt . Det gäller inte minst en allvarlig sjukdom som cancer där chansen att bli bra har förbättrats mycket. Detta är glädjande. Men är det många som är oroliga för att det är ganska stora kvalitetsskillnader i landet när det gäller just cancervården. Rapporten jämförelser tyder på att det är ganska stora skillnader. Bland annat när det gäller en stor sjukdom som prostatacancer är det tre av fyra personer som får den bästa behandlingen med chans till tillfrisknande. Även när det gäller bröstcancer är det stora skillnader i vården. Min fråga är helt enkelt hur socialministern agerar för att minska skillnaderna i vården och inte minst i cancervården. 56 Socialminister (KD): Jag tackar för frågan. Detta är något som tyvärr drabbar väldigt många. 19 kvinnor per dag får reda på att de har bröstcancer. Det är den största cancergruppen som vi har. Sedan är det förstås på motsvarande sätt när det gäller andra cancerformer. Detta drabbar många människor. har vi jobbat intensivt för att få en cancerstrategi på plats. Det handlar för det första om att förebygga att cancer uppkommer. För det andra handlar det om tidig upptäckt, vilket förstås är mycket betydelsefullt för att man ska kunna göra små ingrepp som är verksamma. För det tredje handlar det förstås om att utveckla nya behandlingsmetoder. tar upp det som är mycket allvarligt, nämligen att det ser olika ut över landet. Det kan skilja mellan landsting men också inom landsting. Detta är en fråga som regeringen är mycket uppmärksam på. 57 (FP): Jag tackar ministern för svaret. Jag tycker också att det är positivt att regeringen har börjat utveckla denna cancerstrategi. Min följdfråga är: Arbetar ministern och regeringen aktivt för att utveckla metoder för uppföljning, så att det inte bara blir tjusiga måldokument utan att man verkligen följer upp att de åtgärder vidtas som behöver vidtas för att människor inte ska behöva ängslas för att inte få rätt vård för att de bor på fel ställe? 58 Socialminister (KD): En av idéerna med cancerstrategin är att vi ska kunna få ett antal cancercentrum i som är de allra bästa och som kan använda den allra bästa metodiken och också föra ut den i närområdet så att den blir tillgänglig över hela landet. Det är också viktigt att stryka under betydelsen av kvalitetsregister som möjliggör en uppföljning av vad som faktiskt fungerar på bästa möjliga sätt och var man fortfarande har ett arbete att göra för att nå upp till bästa standard. Kvalitetsregister och Öppna jämförelser som också hänvisar till är mycket verksamma instrument som på ett mjukt sätt faktiskt fungerar mycket bra för att utveckla och förstärka kvaliteten. Allt fler människor kommer tyvärr att drabbas av cancer. Det ställer också stora krav på att svensk hälso- och sjukvård kan möta dessa behov, först och främst genom att förebygga men också genom att ge bästa möjliga vård. Målet är förstås att vården ska ha samma höga kvalitet över precis hela . 59 (S): Jag ställer min fråga till infrastrukturministern. Svensk industri och särskilt den tunga basindustrin utefter har stort behov av fungerande och kostnadseffektiva sjötransporter. beslutade den internationella sjöfartsorganisationen om skärpta gränsvärden för svavel i marint bränsle på global nivå men även inom så kallade svavelkontrollområden. Till svavelkontrollområdena hör bland andra och . De nya reglerna innebär att svavelhalten i fartygsbränsle sänks till 2015 inom och och till på global nivå först . Detta snedvrider konkurrensen. Ministern har i en tidigare interpellationsdebatt uttryckt oro för detta och lovat att arbeta med frågan. Min fråga till ministern är: Vad har hänt i frågan sedan den senast var uppe i kammaren? 60 Statsrådet (M): Jag vet att och jag har samma ambition i fråga om att det är viktigt att ta stor miljöhänsyn, inte minst när det gäller , som är ett särskilt skyddat hav, men också i fråga om att ha en bra konkurrenskraft när det gäller sjöfarten. Efter att ett enigt IMO-beslut togs på världsbasis 2008 upptäckte man att det blev negativa konsekvenser för sjöfarten i norra . nämnde och , men det gäller även Engelska kanalen. Jag driver lite grann linjen att vi inte kan ha en snedvriden konkurrens inom ett harmoniserat EU. Det som pågår just nu är snarare att se vilka möjligheter som finns att mildra de negativa effekterna. Min förhoppning är att vi ska vara klara under tidig vår när vi ministrar inom träffas igen. 61 (S): Jag håller med infrastrukturministern om att vi delar denna oro. Om man tittar på detta historiskt är det märkligt att det var en annan infrastrukturminister som valde att inte driva frågan. Hon tillhörde inte samma parti som den nuvarande infrastrukturministern. Min fråga till ministern är: Delas denna oro av hela regeringen? 62 Statsrådet (M): Det är en ständig balansgång oavsett vilket område som man kommer in på. Hur ska man kunna ta rätt miljöhänsyn? Hur ska man kunna svara upp mot en viktig basnäring, till exempel hela råvaruproduktionen? Och hur ska man kunna ha bra och effektiva transporter? Detta är en uppfattning som naturligtvis hela regeringen har. Men vi ska också komma ihåg att tillsammans med alla länder i IMO 2008 enhetligt beslutade om att införa detta. De negativa konsekvenserna har egentligen uppstått först därefter utifrån att den internationella maritima organisationen inte har att ta hänsyn till konsekvenser för enskilda länder, utan det måste var och en göra. Det är klart att det hade varit mycket bättre om man hade känt till konsekvenserna före beslutet. tycker jag att det känns mer riktigt att se vad vi ska göra för att mildra de negativa effekterna. 63 (KD): Jag har en fråga till socialministern. Jag tror att de flesta av oss känner till anorexi och bulimi och kanske också har en aning om de stora påfrestningar både fysiskt och psykiskt som sjukdomarna innebär. Vad som kanske inte är lika känt, och där behoven också är mindre kända, är sjukdomarnas effekter på tänderna. Regelbundna kräkningar, kanske i kombination med muntorrhet, kan ge frätskador på emaljen. Skadorna kan bli omfattande och smärtsamma och kan också leda till stora problem att tugga. Att klara de kostnader som en renovering av tänderna innebär av sjukdom är mer än vad många klarar av, inte minst med tanke på att det är företrädesvis unga personer som drabbas av sjukdomarna. Jag vill därför fråga socialministern vad han kan göra för att dessa personer som redan varit hårt drabbade av sjukdom ska kunna få hjälp också när det gäller tandhälsan. 64 Socialminister (KD): Den grupp som tar upp är unga personer och flickor som har en mycket tuff tillvaro. Precis som säger drabbar detta tandhälsan, förutom det som bottnar i psykisk ohälsa. Regeringen har under den gångna mandatperioden genomfört en stor tandvårdsreform som innehåller två delar, dels ett checksystem, dels ett större skydd för stora kostnader. Vi arbetar nu med att också införa en tredje del av en förbättring av tandvården. Vi har tagit emot en utredning som presenterar konkreta förslag på området som handlar om att inrätta en check till förebyggande arbete för de personer som det handlar om är utredningens förslag. Ytterligare en del handlar om när större insatser måste göras för personer som drabbats av tandhälsoproblem som personerna själva inte i större utsträckning kan påverka. 65 (KD): Jag vill tacka socialministern för svaret som låter bra. Det gläder mig att åtgärder är på gång. För många blir de förstörda tänderna en påminnelse om sjukdomen. De försvårar också möjligheterna till ett bra och friskt liv framöver. Min följdfråga, naturligtvis en lite journalistisk fråga, blir: När kommer vi att få se detta förverkligat?