prot · GY0970 · 2011-03-10 00:00:00 — Det är inte utfasat när det gäller bioenergin, för landsbygdsminister såg till att stödet till biogas finns inom Landsbygdsprogrammet. Han har alltså breddat möjligheten för satsning på biogas. Det kanske finns en tröghet beroende på finanskrisen och lågkonjunkturen som har gjort att lantbruket inte har haft de ekonomiska muskler som talade om förut. Lantbruket är kanske närmast att småskaligt men effektivt kunna bygga ut biogasproduktionen. Biogasanvändningen i bilar dubblerades nästan , så kanske kan man ändå fasa ut stödet. 120 (V) replik: Utfasningen sker , alltså , och ärligt talat saknas det infrastruktur för biogas i stora delar av landet . Det vet vi alla. Jag är inte ledsen, och jag har heller inget behov av att stå här och skryta. Det är jag för vuxen för. Jag får fortfarande inget klart besked när det gäller solvärme. Är marknaden mogen? Står den på egna ben? Det vore klädsamt att ge svar på den frågan. Det ger en viktig signal till marknaden. Hur blir det framöver? Blir det en utfasning som det står i budgetpropositionen, eller kan vi förvänta oss ett initiativ från de borgerliga partiernas sida för att säkerställa en fortsatt utveckling av solvärme och solenergi? Det är den energikälla som bedöms ha den största potentialen när det gäller att säkra energitillgången i världen framöver, åtminstone om man får tro de länder som har lite ambitioner inom det här området. Det är det som ökar mest i världen näst efter vindkraften. 121 (C) replik: Utvecklingen av solceller är inte längre bara en vision. Som jag sade i mitt anförande har ca 400 anläggningar ansökt om det här stödet. Det motsvarar ungefär . Det är inte jättemycket, men någonstans måste man börja. Solenergi handlar om solcellspaneler för produktion av el. I min hemkommun finns det en fabrik som tillverkar det helt och hållet för export. Det handlar också om uppvärmning som är ett komplement till ackumulatortankar. Det är absolut lönsamt . Det kan man räkna hem. Det beror förstås man vill kalkylera för. Man kan spara rätt mycket pengar på en sådan investering, och då tycker jag inte att staten ska stoppa in pengar. För elproduktion med hjälp av solpaneler behöver man nog det stödet , gärna över ett elcertifikatssystem. Att det inte finns biogas i stora delar av landet beror ju på att landet är glest befolkat. Vi kan inte förvänta oss att det ska finnas biogas i hela . Det tror jag inte ens vill. Vi får ha olika energislag så att vi kan ta oss fram med våra fordon. Jag noterar att sade att havsbaserad vindkraft ligger på is. Man får väl resa upp verken! 122 (S) replik: Jag har en fråga till . Jag hade ett replikskifte med . Hon pratade om energipolitik med skatter och pålagor. Det var ju en överenskommelse mellan , och . Det vore intressant med en kommentar. Jag tycker att vi hade en bra gemensam energipolitik. Jag begärde replik för att jag ville resonera lite med om biogassatsningen. Både du och jag kommer från . I kommun finns flera lantbrukare som har många idéer om hur man kan utveckla den lokala biogassatsningen. Många i ser möjligheten i den lokala biogasen. I betänkandet ser jag att arbetet bereds. Hur tar det innan ni kommer med ett förslag när det gäller detta? Tiden går fort. Varför vill ni inte ha ett nationellt mål, som flera motioner tar upp? Bland annat en centerpartistisk motion som jag tycker är bra tar upp att det behövs ett nationellt planeringsmål för biogasens utveckling och att det behöver tas fram en biogasstrategi. Det håller jag helt med om. Det finns en stor potential, och det behövs politisk vilja och stöd. 123 (C) replik: Tack för repliken. Som jag sade i mitt anförande kommer att tala om biogasfrågan. Därför nämnde jag inte biogas i mitt anförande. Men när jag får en fråga ska jag naturligtvis svara. Flera partier har bland annat på sina kongresser och stämmor efterfrågat biogasstrategier. Det kommer rimligen att bli en biogasstrategi, men vi är inte där . Vissa saker tar , och det kan man ju förbanna eller vara ledsen över och tycka att det sätter käppar i hjulet. Lågkonjunktur och finanskris gjorde att utvecklingen av de mindre, småskaliga anläggningarna gick i stå. Det fanns helt enkelt inte kapital fram till produktion. Idéerna fanns, och det fanns kunnigt folk. Man hade färdiga koncept för små anläggningar för anrikning i gasklocka. Det är det småskaliga, det som är nära jordbruket som jag tror att syftar på. Det finns en möjlighet genom Landsbygdsprogrammet. Det är väldigt lite utnyttjat . Som jag sade till förut finns det möjligheter här. Men det kräver också att det finns riskvilligt eller annat kapital från företagsägare. Om staten skyfflar in pengar och det inte finns någon vettig företagare som styr upp det hela är jag rädd att pengarna är bortkastade. 124 (S) replik: Om staten skyfflar in pengar och det inte finns någon vettig företagare som tar emot, sade . Det finns hur många vettiga företagare som helst på landsbygden. Det vet jag att vet. Vi har många bland annat i som vill utveckla lokal biogas. säger att det kan ta tid men att det är rimligt att det blir framöver, och att vi har haft en lågkonjunktur. Det är just därför det krävs politisk vilja och ambition och stöd för att utveckla branschen ännu mer. Det ger jobb på landsbygden när man tar fram ny teknik och demonstrationsanläggningar. Det är sådant som vi kan sätta upp mål och ambitioner för så att det går framåt. Det ger jobb på landsbygden och vi får en levande landsbygd. Det ger det gröna kretsloppet gödsel från korna går in i tanken och ut kommer en restprodukt som vi kan gödsla marken med. Jag tror mycket på det lokala, men jag tror också att det behövs mycket mer politisk ambition. 125 (C) replik: fick en lantbrukare i Snarstad norr om stödpengar till en anläggning ganska stor för att vara på en gård. Han hade ingen köpare av gasen. Då spelar det ingen roll hur mycket man producerar. Alliansregeringen gjorde en satsning på så kallade miljöbilar. Det har gjort att försäljningen av biogas till bilar har dubblerats . Det måste hänga ihop hela vägen. När det kommer till biogassatsningar finns det nog inte så stora politiska motsättningar mellan Socialdemokraterna, , men vi måste se till att det finns en infrastruktur. Jag menar allvar: Finns det inte riskvilligt kapital blir det ingen satsning, även om staten skjuter till aldrig så mycket. Att det finns duktiga företagare är jag den första att skriva under på, men de måste ju också bli bemötta på ett respektabelt sätt så att det inte blir som för , att det inte fanns någon efterfrågan på den gas som han producerade. är marknaden mer mogen för detta, och det finns ett antal mackar. 126 (M): Energi, elkonsumtion och produktion är frågor som engagerar och berör. ska vi återigen debattera dessa viktiga frågor i kammaren. Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna. Energifrågorna är viktiga för samhället; det är vi alla överens om. invånare, privathushåll och den svenska industrin vill ha långsiktiga lösningar. De vill ha en säker energiförsörjning till konkurrenskraftiga priser. De två senaste vintrarnas elbrist och höga elpriser har satt dessa frågor ännu tydligare på kartan. Dagens debatt tar sin utgångspunkt i de motioner på det här området som blev inlämnade under den allmänna motionsperioden. Motionerna tar upp frågor som omfattar förslag om allt från våra orörda älvar och kärnkraftens spillvatten till regionalt engagemang när det gäller satsningar på förnybar energi. Alla motionerna visar på ett stort engagemang. De har självklart olika politiska förtecken. Alliansregeringens energipolitik bygger på en bred överenskommelse. Vår politik står stadigt på tre ben: vattenkraften, kärnkraften och den nya förnybara energin. Överenskommelsen sätter ramarna för en utveckling som ständigt pågår. En säker energiförsörjning är förutsättningen för arbeten och tillväxt, och arbeten och tillväxt är i sin tur förutsättningen för en fortsatt välfärd i . Ett politikområde måste röra sig i takt med samhället. är det viktigt att vi håller fast vid den riktning som är utstakad. Velighet skapar osäkerhet. I alliansregeringens energiöverenskommelse finns det därför några viktiga punkter som jag gärna vill lyfta fram. Det handlar om att energiförsörjningen ska vara säker och stabil. Det handlar om att vi har öppnat upp för nya investeringar inom kärnkraften. Det handlar om att vattenkraften ska bibehållas och utvecklas. Men vi har inga förslag om att bygga ut våra orörda nationalälvar. Tvärtom är vi mycket angelägna om att dessa nationalskatter ska vårdas. Vi säger att ny förnybar energi ska utvecklas. Vi har ett mål till 2020 om förnybar energi. Vi har vindkraftsmålen som är satta till till 2020. Vi har också sagt att vi vill ha en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. Energi- och klimatöverenskommelsen innehåller mycket mer, bland annat lyfter vi fram energieffektiviseringsområdet som jag anser är ett av de viktigaste områdena för att komma åt höga elpriser och elbrist. Där har vi mycket att arbeta med, och det är ett mycket viktigt område som jag tycker är engagerande och spännande. ska vi inte diskutera vår historiska energi- och klimatöverenskommelse utan motioner inlämnade under allmänna motionstiden. Det är 25 motioner som handlar om vindkraft, vattenkraft, värmemarknad, biogas och ytterligare några motioner där vikten av regionala satsningar tas upp. I motionerna som handlar om vindkraft lyfter man fram frågor om möjligheterna för utbyggnad och kompletterande stöd för havsbaserad vindkraft. Vi i Alliansen har ett mål om förnybar energi till 2020, och för vindkraften är målet . Det är klart att ett mål i sig själv inte skapar kilowattimmar. Därför har vi ett elcertifikatssystem som är generellt och inte riktar sig till något speciellt kraftslag. Vi anser att det är viktigt att det mest kostnadseffektiva kraftslaget byggs ut först. Just nu övervägs emellertid ett elcertifikatssystem som är gemensamt med . Denna översyn kommer självklart att kunna påverka utformningen av dagens elcertifikatssystem, även när det gäller den havsbaserade vindkraften. Vattenkraften levererar av det som går åt för vår elförbrukning. Det är det renaste kraftslag som vi har. Vi har i vår alliansöverenskommelse valt att lyfta fram vattenkraften som ett av de tre ben som vår energiöverenskommelse ska stå på. Vattenkraften är traditionellt också ett av de mest tillförlitliga kraftslagen. Magasinen fylls på när det regnar och när snön smälter. Men har det inte varit som det brukar vara. Vi har haft torra somrar och snöfattiga vintrar, och bristen på regn har inte kunnat kompenseras. Jag läste i att vattenmagasinen inte har varit så tomma som de är just nu . Det visar hur beroende vi är av regnet, och vi kanske inte bör klaga så mycket när det ser ut som det gör . De tomma vattenmagasinen i kombination med extrem kyla och för många stopp i våra kärnkraftsreaktorer har drivit upp elpriserna. Det har också visat oss hur beroende vi är av en stabil elförsörjning. Trots de senaste årens problem med sinande vattenmagasin är vattenkraftens roll fortfarande central både för vår nuvarande och för vår framtida elförsörjning. Den bör effektiviseras och utvecklas. I några av de inlämnade motionerna lyfter man fram en oro för att den biologiska mångfalden ska ta stryk, medan man i andra motioner lyfter fram behovet av att den småskaliga vattenkraften ska inventeras, effektiviseras och utvecklas. Självklart är hänsynen till den biologiska mångfalden och behovet av ett mer effektivt utnyttjande viktiga faktorer, och vi arbetar redan med dem. Jag vill framhålla vikten av ett bibehållet högt effektuttag när det gäller vattenkraften. Det är viktigt både för de kilowattimmar som den levererar in till vårt elsystem och med tanke på vattenkraftens viktiga roll när det gäller vindkraftsutbyggnaden och behovet av reglerkraft. Framtidens energiförsörjning handlar inte bara om vad som värmer våra hus och gör att våra lampor lyser, utan det handlar i allra högsta grad även om vad som ska driva våra transporter. Före den här debatten i kammaren har jag varit på och lyssnat på vad oljebolagen tycker att vi bör satsa på framöver. Det var mycket spännande, och jag tror att både jag och från Socialdemokraterna var mycket tydliga med att även oljebolagen har en stor roll när det gäller omvandlingen från en olje- och fossilberoende fordonsflotta till en olje- och fossiloberoende fordonsflotta. Under allmänna motionstiden skrevs flera motioner om biogasens viktiga roll i transportsektorn, som flera talare har lyft fram. Biogasen kan produceras nära konsumenten. Den kan produceras med råvaror från lokalsamhället och är ett av våra renaste drivmedel, inte bara när det gäller utsläpp från fordonen utan även när det gäller de totala livscykelutsläppen. Lantbruket producerar redan biogas, och potentialen är stor, vilket lyfts fram här. Detsamma gäller våra avloppsreningsverk och biologiskt avfall från hushållen. Vi i Alliansen ser biogasen som en välkommen del av vår energiförsörjning. Men vi inser också att biogasen inte ensam kan producera tillräckligt med drivmedel för vår framtida fordonsflotta. Men vi satsar på biogasen. Ett mycket bra exempel på detta är i som är ett samarbetsprojekt mellan kommunen, och ett privat bolag. Projektet har beviljats i stöd från som kommunen och det privata bolaget har gått in i detta. Jag tycker att detta är mycket bra exempel på hur vi kan växla upp våra skattekronor och få ett bra resultat på biogasens område. Fördelen med att ha en privat aktör med i detta är att denna kan föra vidare den teknik som utvecklas i och hitta nya investeringsmöjligheter och investeringsprojekt. Just nu remissbehandlas en övergripande biogasstrategi. Remisstiden går ut . Då har vi remissvaren. Jag är förväntansfull och ser fram emot att vi kan få en övergripande biogasstrategi för . Vi i riksdag kan fatta kloka beslut om hur vi ser på utvecklingen mot det hållbara samhället. Men trots det är det ute i kommunerna som arbetet ska ske. Att engagemanget i är stort visar motionerna om regional utvecklingspotential. Frågan om stöd till teknikupphandling lyfts fram. Det är en viktig och aktuell fråga. I vårt energieffektiviseringsprogram som gäller för perioden 20102014 finns ett stöd för just teknikupphandling och marknadsintroduktion. Alliansens energipolitik syftar till att skapa ett hållbart samhälle med tillväxt, arbeten och välfärd. Vi arbetar med energipolitiken inom ramen för vår överenskommelse. Men det betyder inte att energipolitiken inte utvecklas. Den är i ständig rörelse. Vi måste ständigt förbättra våra verktyg för att nå våra mål. Dessa mål kräver också att vi drar åt samma håll och att vi alla har målen klara framför oss. Det är dessa utmaningar som vi måste arbeta med. Avslutningsvis vill jag tacka alla motionärer för deras inspel i denna viktiga debatt. Även om motionerna inte kommer att bifallas nu kommer de att ha påverkan på den utveckling som vi ser i vår energipolitik framöver. 127 (MP) replik: Denna debatt har innehållit många repliker. Jag ska därför försöka vara kort och koncis. Jag vill ta upp uttalande om att det energislag som är mest kostnadseffektivt är det som bör byggas ut. När regeringen gör bedömningen av vad som är mest kostnadseffektivt, kommer man då att ta hänsyn till de subventioner som kärnkraften ges? Jag vill påminna om att regeringen har fått ett uppdrag av att ta fram en definition av hur stor kärnkraftssubventionen är och en plan för hur man ska se till att ny kärnkraft inte ges en sådan subvention. 128 (M) replik: Kärnkraften ingår inte i elcertifikatssystemet, så det mest kostnadseffektiva energislaget inom elcertifikatssystemet är inte kärnkraften. När vi fattade kärnkraftsbeslutet var det väldigt tydligt att inga statliga subventioner skulle utgå. Det är ingen ändring i vår politik på det området. tycker jag att det, om vi har statliga medel och målet är att ha uppnått förnybar energi, är mycket viktigt att vi använder varje skattekrona så att vi får mesta möjliga förnybar energi för våra skattebetalares pengar. 129 (MP) replik: Jag instämmer fullständigt i att vi ska använda skattepengarna så att vi får mesta möjliga förnybar energi för dem. Men jag tycker inte att jag fått svar på frågan om vad regeringen avser att göra beträffande kärnkraftssubventionerna. besökte energinätverk och fick då en direkt fråga om hur de såg på lönsamheten med att bygga ny kärnkraft i . Svaret vi gavs var: Ja, det beror på vilka ekonomiska villkor politiken ger oss. Vi har en situation där det redan nu börjar spekuleras i medierna kring olika intressenter som vill bygga ny kärnkraft i . Deras beslut beror förstås till stor del på vilka villkoren är. Därför är det av yttersta vikt att regeringen tar frågan på allvar och återkommer med uppdraget om en definition och en åtgärdsplan när det gäller ny kärnkraft. Jag tolkar nuvarande situation, att regeringen inte agerar, som att man håller hoppet uppe hos exempelvis om att statliga subventioner ska ges. 130 (M) replik: Det är inte utan riksdag som avgör hur lagstiftningen i ska se ut. Nästan blir jag uppvaktad av olika lobbyorganisationer som väldigt gärna ser att vi ändrar villkoren för just dem så att de får en bättre förtjänst och så att de kan investera och bygga i . Men när vi fattade kärnkraftsbeslutet skulle inga statliga subventioner utgå. kan önska att det beslutet inte skulle se ut som det gör, men det ser ut som det gör. Fram fattar ett annat beslut på området vi har ju haft diskussioner om att är fri att fatta de beslut som den vill står beslutet från fast. Som påpekat har vi gett regeringen i uppdrag att återkomma till om hur vi konkret, i praktiken, ska tolka beslutet. Självklart är jag mycket angelägen om att vi på det här området får ett svar från regeringen. Jag tror att det skulle underlätta. Också våra kärnkraftsproducenter efterfrågar tydlighet, långsiktighet och klarhet om vilka förutsättningar som ska gälla för just deras energislag. Precis som det är med alla andra energislag vill man när man kontaktar oss ha förutsägbarhet och långsiktighet i våra beslut. 131 (SD): Energipolitik är ett av de områden som minst lämpar sig för tvära kast och mer eller mindre lynniga beslut. Beslut som fattas kan vanligtvis inte verkställas , och för att få fullt utslag kan flera decennier hinna förflyta. Det kan handla om nödvändig teknikutveckling eller teknikupphandling. Det kan handla om byggande av infrastruktur i form av ledningsnät eller produktionsanläggningar. Inte minst kan det, kanske i en del fall den viktigaste faktorn, handla om att erhålla olika typer av tillstånd för att slutgiltigt så att säga kunna sätta spaden i jorden. Det sistnämnda har blivit en realitet vad vindkraften anbelangar. Jag tänker på diskussionen om det kommunala vetot. När det gäller tidsaspekten är det värt att i sammanhanget nämna att det beträffande den storskaliga utbyggnaden av vattenkraften i svensk vattenkrafts flaggskepp i stort sett tog från byggstart till fullbordande. Utan att vara någon som helst expert inom miljölagstiftningen och därmed förknippade tillståndsprövningar kan jag nog ha modet att konstatera att tillståndsprövningarna vid byggstarten av knappast kan jämföras med de krav som ställs nu . levde vi i ett där det, hur främmande det än kan låta för våra öron, kunde startas storskaliga vattenkraftsbyggen mitt i en nationalpark. Om vindkraften finns det sannerligen mycket att säga. Jag har inte för avsikt att längre uppehålla mig vid just den punkten men vill delge kammaren en del reflexioner. Vissa lyfter fram att kärnkraften kan ersättas av vindkraft. Vi sverigedemokrater är positiva till vindkraften, men den kan inte ersätta kärnkraften till rimliga kostnader. En orsak till detta är att elnätet är uppbyggt för en situation där vattenkraft i norr står för cirka hälften av landets effektbehov. är den andra hälften av elproduktionen i form av kärnkraft placerad nära konsumenterna. Att helt ersätta kärnkraften med vindkraft skulle medföra stora tekniska problem. Till detta kommer att vindkraften fluktuerar i produktion. Kort sagt kan man säga att det svenska elnätet rent tekniskt inte är uppbyggt för vindkraft. Kärnkraften är en baskraft som är nödvändig för elnätets stabilitet och uppbyggnad och för konsumenternas geografiska placering. Vindkraften bör ses som ett nyttigt komplement, inte som en ersättning. För att förstärka elnätet och för att kunna ta hand om denna vindel kommer det onekligen att krävas stora resurser. Hur dessa kostnader kommer att belasta slutkonsumenten i form av framtida nätavgifter kan man verkligen fundera över. Vi lider sannerligen ännu av det olyckliga beslut som fattades där en avveckling av kärnkraften sattes som mål. En del kompletterande olyckliga beslut har dessutom fattats under resans gång. Jag tänker på nedläggningen av . Återigen hävdar jag: Energiförsörjningen är sannerligen inget lämpligt ämne för kortsiktig populism. Långsiktighet och ansvar måste och, förutsätter jag, ska vara ledord vid besluten. Vi kan också se hur beslutet om kärnkraften i praktiken även påverkat utbildningen av elkraftsingenjörer och eltekniker. Behovet av dessa yrkesgrupper är just nu stort, för att inte säga mycket stort. Enligt behöver ca 7 000 elkraftsingenjörer och tekniker utbildas . Ett tag ansåg man att det helt enkelt inte fanns någon framtid för dessa yrkesgrupper. Kärnkraften skulle ju ändå läggas ned. Dessutom rådde mer eller mindre ett lagstadgat tankeförbud. Jag vill dessutom hävda att vi nu till viss del kan avläsa en av konsekvenserna av kärnkraftsbeslutet i våra allt dyrare elräkningar. Vilken ägare av kärnkraftsanläggningar ville investera i förbättringar av aggregaten om kärnkraften ändå skulle läggas ned? Detta avspeglas direkt på drifttillgängligheten inom kärnkraftsproduktionen. Finsk kärnkraftsindustri har enligt uppgift år en drifttillgänglighet på . hade en drifttillgänglighet på i snitt åren 19842007. Är det någonting som är förödande för ett gott företagsklimat så är det just osäkerhet. Det gäller även för elproduktionsindustrin. Jag kommer bara att som hastigast beröra biodrivmedlen som egentligen inte direkt berör betänkandet som sådant. Men efter att ha tagit del av utgivna rapport för bättre klimat Hur används skattebefrielsen? finns det verkligen anledning att fundera på hur effektiv en skattestyrning av energimarknaden egentligen är. Jag ska citera några meningar i rapporten: Granskningen visar att skattebefrielsen är ett dyrt och trubbigt sätt att minska utsläppen av växthusgaser. Vidare: Det skattebortfall som uppstår till följd av skattebefrielsen har ökat stadigt och uppgår till . De utsläppsreduktioner som användningen av biodrivmedel gett upphov till innebär därmed en kostnad för staten på per kg/koldioxidminskning. I jämförelse med till exempel koldioxidskatten på per kg/koldioxid är en fullständig skattebefrielse för biodrivmedel därmed en relativt dyr åtgärd för att minska utsläppen av växthusgaser. Slutligen: Eftersom skattebefrielsen framför allt bidragit till låginblandning av biodrivmedel har den heller inte haft någon större teknikdrivande effekt. Med dessa avslutande ord yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 132 (C): Biogas har en potential att utvecklas. Det var som konstaterade detta, och det gläder mig speciellt att hon är kvar ännu denna sena timme. Det kommer att bli en viktig komponent i den framtida energiförsörjningen, framför allt inom transportsektorn. En av fördelarna med biogas utöver den uppenbara klimatnyttan är att det går att framställa högvärdigt bränsle från restprodukter och avfall. Det sluter kretsloppet. Att sluta cirkeln, att bruka utan att förbruka det är inte längre någon våt dröm hos en radikal ungdomsförbundare, utan som 50-årig centerpartist får jag nu vara med i då visioner blir till handling. Mycket händer av sig självt genom lokala initiativ från kommunpolitiker, lantbruksföretag och energibolag.