prot · GY0993 · 2011-04-28 00:00:00 — Jag vill bara göra en korrigering på den punkten. Jag vill nog påstå att vi socialdemokrater har varit väldigt medvetna om att vi måste satsa på skolforskning. Vi har gång på gång tjatat om detta. har ni till och med gått med på våra yrkanden, och det är jag glad över. Sedan är det väldigt bra att lärosäten reagerar och tar bort utbildningsbidragen och ser till att doktorander får en bättre situation. Det är jättebra. Dock är det så att det fortfarande finns de som går på utbildningsbidrag, de som går på stipendier, de som är skuggdoktorander. Det är inte perfekt överallt. Därför menar vi att vi måste våga fatta ett beslut. Det här är något som SFS vill ha. I går var jag på ett mingel med SULF, och de presenterade sitt forskningspolitiska program. Där säger de också att doktorander måste få anställning och trygghet. Det här ropet kommer från flera håll. Det sker mycket, och vi vet att forskningen har fått mycket medel. Vi vet till och med att det finns överskott i forskningsmedlen, och därför kan detta inte vara något större problem om man vill. Jag tänker på och hans ord: Politik är att vilja. Det är precis det det handlar om. Politik är att vilja. Vill man dra åt tumskruvarna och tydligt säga att nu får det vara slut, och måste vi ha en anställningssituation för doktorander så kan man få det. 99 (M) replik: Visst handlar politik mycket om att vilja, men det handlar också om att hålla sig till de ramar och restriktioner som faktiskt finns. Jag tänkte på det när även lyfte upp det här med de oförbrukade forskningsresurserna ute på lärosätena. Men det är inga tillgängliga medel utan anslag som har getts för att man ska få forskning för dem. Dessa medel är inte tillgängliga för den typ av lösningar som proklamerar. När jag talade om att hade räknat fram att det här skulle kosta 60 miljoner är det inte sådana pengar de tar, utan det är pengar som lärosätet har kvar, ett överskott som myndighetskapital. Vi får hålla oss till de regler och strikta delar som finns. Varför jag ändå säger att det finns en oro och att man måste ha lite bättre konsekvensunderlag för att göra en sådan här drastisk reform är att när nu till exempel har sagt att man ska förbjuda sina stipendier innebär det att man stryper denna möjlighet för många som kanske kommer från andra länder, kanske från utvecklingsländer, och som har behov av att få en ny miljö att verka i och få den internationella erfarenheten. Många av dem har nämligen bara stipendiepengar med sig från sitt hemland. Det här kan få ganska drastiska effekter, för det innebär också att de har svårare att verka på hemmaplan, och det försvårar möjligheten till utveckling. Därför är inte verkligheten så svart och vit som vi gärna skulle vilja se den, utan det handlar om att vi ska fatta beslut på goda grunder. Det regeringen har sagt är att vi har för avsikt att återkomma i frågan när den forskningspolitiska propositionen kommer . 100 (C): En modern politik för forskning och innovationer och högre utbildning det är svårt att separera dessa områden; det har vi inte minst sett här i debatten bör ha målsättningen att och skapa nytta, utveckling och välstånd i och för hela världen. Den senaste forsknings- och innovationspropositionen innebar en historisk satsning på svensk forskning och på arbete med innovationer. påbörjas så smått arbetet med dess efterföljare, men det kan vara värt att se tillbaka på de målsättningar som präglade den proposition vi nu har och som bör prägla forsknings- och innovationspolitiken ett bra tag framöver. Ett av målen är att stärka forskningen, både grundforskning och tillämpad forskning. En grundforskning av hög kvalitet är själva basen för forskningen, men behöver vi stärka insatserna för att nyttogöra forskningsresultaten. Här har vi sett en kraftig förstärkning av medlen. Det andra målet är hög kvalitet och relevans i forskningen. Vi kan inte vara bäst i världen på alla områden. Vi är väldigt bra på många områden, och vi har en hög lägstanivå, men vi behöver fler områden där kan toppa resultatligan. Det har skett tidigare och kommer också att ske framöver i samverkan med näringslivet som också har investerat väldigt mycket i forskningsmedel. Det tredje målet som man bör lyfta fram är att forskningen ska komma till nytta. Vi blir i en globaliserad värld allt mer beroende av att våra exportprodukter har ett högt kunskapsinnehåll. Det förutsätter satsning på forskning av hög kvalitet och att näringslivet omsätter ny kunskap i varor och tjänster för världsmarknaden. Det är viktigt med ett väl fungerande system för kunskapsöverföring mellan lärosäten och näringsliv. Det är en av grunderna för att forskningsbaserade innovationer ska komma fram och utvecklas. Det är inte sällan de nya lärosätena är vassast på denna tredje uppgift som jag lyfte fram. Det kallades också just den tredje uppgiften. Jag var i . Där jobbar man mycket bra och integrerat med vad man kallar företagskluster inom fyra områden: IT, papper, förpackningar samt stål och verkstad. Där jobbar man integrerat med allt från små företag till världsledande företag tillsammans med samhället och . Jag tycker att det är imponerande att ett nytt lärosäte som kan matcha forsknings- och samverkansbehov för internationella företag som ligger i internationell framkant så som , Metso, Rolls med flera. I jobbar man alltså med företagskluster. I talar man om centrumbildningar. Runt om i finns det väldigt bra exempel på hur man jobbar med just samverkan och med att forskning ska bli innovationer. Vi i och Alliansen anser att förstklassig forskning och forskarutbildning ska bedrivas vid såväl mindre lärosäten som större. Det finns anledning att ta till vara det som de mindre lärosätena är bra på inte för att de är mindre, men de råkar vara det, kanske för att de är nyare. De är ofta väldigt vassa på att jobba just med samverkan i samhället, att sprida idéer och resultat till att bli inte bara forskning i en byrålåda utan även ny kunskap, nya jobb och nya företag. Det finns all anledning att fundera vidare på hur man kan stimulera och ge incitament till samverkan och tillämpning. Ett exempel på hur denna process redan nu stärks är innovationskontoren. Innovationskontoren uppskattas mycket. De fungerar bra, och jag tror att det behövs fler. Vi i ser att fler lärosäten behöver få tillgång till sitt eget innovationskontor. Detta behov måste mötas. Jag tror det var som lanserade begreppet en lärande ekonomi. Detta begrepp innebär att institutioner, företag och individer måste vara öppna för och tillskansa sig ny kunskap för att fortsätta vara framgångsrika. Just samverkan och samarbete mellan högre utbildning, forskning och samhälle är en vital del i detta. Det här brukar man också tala om som kunskapstriangeln eller triple helix. Det är vitalt att denna triangel är komplett med högre utbildning, forskning och innovationer, och eftersom svenskt näringsliv finns och vårt välstånd byggs i hela landet är det viktigt att vi har en fungerande kunskapstriangel i hela landet. Här måste som sagt svenska lärosäten prioritera att tillhandahålla relevant forskning och utbildning i anslutning till tillväxtnoder så att vi kan möta det behovet. Jag tycker att det är bra att vi har en regering som arbetar för detta, inte bara i . Vi har, som ni ser i betänkandet, tillsatt en interdepartemental arbetsgrupp för att jobba med detta. Det är ett fint ord som man kan säga snabbt interdepartemental. Dessutom har vi jobbat med detta på den europeiska arenan. Jag tänker givetvis främst på vårt arbete under ordförandeskapet. Detta kan alla läsa sig till i betänkandet, och jag avslutar med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. (Applåder) I detta anförande instämde och (båda M). 101 (S) replik: Jag tycker att det är roligt att lyssna till som talar sig så varm för företagsnära forskning. Det är någonting vi kan mötas kring, för det är någonting som ligger oss socialdemokrater också varmt om hjärtat. Det ger mig ju hopp om att och hans parti i den borgerliga alliansen vill driva branschprogramsatsningar som var så framgångsrika. De var företagsnära. Företag, både ledning och fackliga organisationer, mötte akademi och samhälle i en fruktbar dialog för att skapa fler nya jobb och se till att svensk export växte. Jag hoppas att vill driva de frågorna också i den borgerliga alliansen. En fråga som jag vill återkomma till därför att jag tycker att den är så viktig berörde den är skolforskningen. Det är ändå ett genombrott att vi som opposition får med oss en borgerlig allians på att stärka skolforskningen. Jag sade innan att det här var någonting som vi jobbade hårt med i 97, där just uppdraget var att stärka skolforskningen, se till att vi fick ett kunskapsunderlag som skulle leda till att vi höjde kunskapsresultaten i svensk skola. Det är mot den bakgrunden vi har lagt fram vårt förslag, som vi nu är glada över att ni i den borgerliga alliansen står bakom, att regeringen bör vidta åtgärder så att skolforskningen förstärks och vi får flera yrkesverksamma lärare som får chans att forska. Därför blir min fråga till : Hur tänker ni i den borgerliga alliansen jobba för att det här blir konkret och synligt och inte bara tomma ord? Vad kommer att hända med tillkännagivandet? 102 (C) replik: Angående den företagsnära forskningen verkar vi vara väldigt samstämmiga. Däremot tror jag inte att man ska backa in . Jag tror inte att en återgång till de branschprogram som Socialdemokraterna hade som sin politik riktigt är vägen framåt. Däremot tror jag stenhårt på just det jag nämnde, att lärosätena fungerar och får ytterligare incitament att just fungera som de tillväxtnoder som de är, att man regionalt fungerar som ett drivhus som bidrar till regional tillväxt. Den regionala tillväxten kommer givetvis att bidra till nationens tillväxt. I ett tidigare replikskifte hävdade ju att det alltid är fel med detaljstyrning. Men branschprogrammen är tvärtom ett exempel på en ganska ordentlig detaljstyrning av forskningsanslagen. Jag tror att man får bestämma sig för hur det är egentligen. När det gäller skolforskningen och att tidigare socialdemokratiska regeringar har jobbat hårt med frågorna kan jag säga att det bevisligen inte gick så bra. redogjorde för hur det låg till med publicering och citering av svensk forskning på området. Exakt hur vi ska jobba nu kan inte jag redogöra för, av naturliga skäl. Jag tycker inte att jag ska redogöra för detta. Vi går mot alltmer autonoma lärosäten. Det innebär att politiken inte ska detaljreglera. Vi ska ge lärosäten, vi ska ge rektorer och vi ska ge människor på lärosätena mål, medel och möjligheter att utforma detta. Det är med varm hand jag räcker över den bollen till dem som faktiskt jobbar med frågorna. 103 (S) replik: Nej, vi ska inte backa in . På den punkten kan vi vara överens och eniga. Jag säger inte att vi ska återuppväcka exakt de gamla branschprogrammen. Däremot är något som motsvarar branschprogrammen en bra idé. Det var en bra idé och det kommer att vara en bra idé, tror jag. När man lyssnar på både fackliga organisationer och företagarrepresentanter kan man höra att de tycker att det här var bra. Det var faktiskt ingen detaljstyrning därför att branscherna själva problemformulerade och hittade lösningar. Det är det som är vitsen med branschprogrammen. Man möts från företagssidan, från akademin och från samhället och ser tillsammans hur man kan utveckla svenskt näringsliv och svensk exportindustri. Det tror jag är jätteviktigt. När det gäller just skolforskningen tror jag inte heller att och de borgerliga vill detaljstyra, men ni tillhör ändå regeringssidan och har ingång direkt till utbildningsministern. När man nu antar ett sådant här yrkande bör man ju fundera över det. Det är ett tillkännagivande där vi ju tillsammans säger att vi inte är riktigt nöjda med det som har varit . Då har ni ändå haft makten . Vi hade den innan. Då kan vi enas om att vi inte är nöjda med tingens ordning. Det säger ni också. Hur kan vi då stärka samverkansuppgiften? Hur kan vi se till att forskning kommer skolan mer till del? Hur kan vi få fler yrkesverksamma lärare? Det är en viktig fråga. Jag förväntar mig att ihop med kollegerna i den borgerliga alliansen nu sätter sig ned med och säger: måste vi göra någonting åt detta, för vi är eniga i utskottet om att det inte är bra som det är . Den förväntan har jag på er. 104 (C) replik: Då vill jag bolla tillbaka samma förväntan. Eftersom vi är eniga i den här frågan gäller det givetvis alla som är intresserade av frågeställningen. När det däremot gäller det andra vi pratade om, det som talar om som den företagsnära forskningen jag väljer att mer prata om innovationer och nya företag tror jag att det finns en hel del att göra. Jag tror att det behövs fler innovationskontor. Jag tror att de behöver bättre resurser. Jag tror att vi ska kolla på incitamentssystemen. Det kanske finns anledning att hitta andra parametrar som på ett bättre sätt stimulerar arbetet med innovationer och våra lärosätens samarbete med det omkringliggande näringslivet till exempel. Det skulle vara väldigt intressant att fortsätta jobba med detta. Kommer Socialdemokraterna och med någon god idé lovar jag att sno den rakt av. 105 (SD): Jag tycker att det är jätteintressant att lyssna till den här debatten. Jag har konstaterat tidigare att det är väldigt mycket åsikter man har haft innan man kom in i . Det är först nu när man sitter här som man inser att det krävs mer än åsikter. Men man får börja någonstans och jag tycker att det är jättekul att verkligen lyssna på er. Det är också rätt intressant att ni ofta hamnar i samma hjulspår, att ni talar om vem som styrde för två mandatperioder sedan och vem som styr . Jag tycker ändå att jag finner vissa korn i debatten som är väldigt intressanta att lyssna till, och jag är helt övertygad om att den nuvarande regeringen gör vad den kan för att hitta lösningar på alla de problem vi står inför. Vad gäller mitt parti så jobbar vi stenhårt med att arbeta fram ett program även i de här frågorna. Jag kan instämma i mycket av det som har sagts tidigare. Det är klart att ska vara en ledande kunskaps- och forskningsnation. Det är självklart. Jag tror att vi är helt överens om det. Vi vet också att vi står inför en allt hårdare internationell konkurrens, inte minst från delar av , till exempel. Det gör att vi är absolut tvungna att sätta in alla de resurser vi har för att vår högre utbildning och vår forskning och forskarutbildning ska kunna hålla en fortsatt hög kvalitet. Även vi förordar fortsatta investeringar på området. Jag tror som sagt att vi är helt överens på det området. har en stark tradition av högre utbildning som ligger på en hög nivå även internationellt sett. Det ska vi vara mycket stolta över. Men det finns en hel del att göra på området. Det märker vi att det finns, inte minst i den debatt som har förts. Något som jag tycker är väldigt intressant i sammanhanget är det åttonde ramprogrammet som är på gång det är planerat till inte minst vad gäller synergier i den så kallade kunskapstriangeln, som inte minst har berört, med utbildning, forskning och innovation. Det här åttonde ramprogrammet tycker jag verkar jätteintressant, inte minst för att man verkligen vill möta de samhällsutmaningar som vi står inför genom att försöka få till ett bättre forskningssamarbete i . Det handlar om klimat- och energiområdet, en del har som sagt redan berörts, transportområdet, frågor kring den åldrande befolkningen, hur vi ska kunna stärka vår konkurrenskraft, uppnå en hållbar tillväxt, välfärd och så vidare. Vi är positiva till det här ramprogrammet, även om både jag och mitt parti i grund och botten har en väldigt kritisk hållning till det alltmer federalistiska EU. Så länge det handlar om ett mellanstatligt samarbete tycker jag att vi ska gå all-in här. Det här är jättebra. Ska vi kunna klara oss och ska många av länderna i ha en chans måste vi samarbeta. Jag har tidigare här i talarstolen deklarerat att vi kommer att satsa stora resurser på vuxenutbildning, inte minst på Myndigheten för . Det finns mycket att göra här. Jag och mitt parti tänker också verka för att vi inför den kommande höstbudgeten ska få till en ordentlig satsning på högre utbildning och forskning. högskolors och universitets forskningsverksamheter är oerhört viktiga för att ska kunna underhålla och återskapa en särskild spetskompetens som är nödvändig för att skapa nya innovationer och ny kunskap och utveckla den kunskap vi redan har. Jag vill hänvisa till en rapport som de flesta av er säkert har tagit del av, Utbildning utbyggnad urholkning av och . Den vittnar om kurser på våra högskolor och universitet med så få lärarledda lektioner och så stora studentgrupper att den viktiga interaktionen mellan lärare och elev i det närmaste är helt eliminerad. Lärare vittnar om stora mängder obetald arbetstid. Arbetsgivare vittnar om svårigheter att behålla kompetent personal på grund av bristande konkurrensfördelar rörande såväl lön som arbetsmiljö och studenter. Deras organisationer vittnar om allt större grupper och allt färre lektioner. Kostnadsnivån har vida överstigit anslagsnivån, i synnerhet vad gäller naturvetenskapliga ämnen. Den så kallade Grundbultens beräkningar om minsta godtagbara undervisningsnivå, det vill säga att komma åter till 1994 och köpkraft, indikerar ett tillskottsbehov till de högre lärosätena på . Det är enorma pengar. Jag tänker verka för att vi ska se till att ska vara en framträdande kunskapsnation. Jag tänker göra vad jag kan för att vi ska öka de här anslagen för forskningen om högskolorna och universiteten. Ambitionen är att till den kommande höstbudgeten försöka tillföra de medel som Grundbulten äskar på. En sak ska vi ha klart för oss. Jag tror att det var som tog upp att ska vi ha en hög kvalitet på vår forskning och våra forskare framgent måste vi satsa på hela utbildningskedjan. Det är helt rätt. Det gäller även högskolor och universitet. Jag menar att om vi fortsätter att svika våra studenter på högskolor och universitet kommer vi att få väldigt svårt att fylla de behov vi har på forskningsområdet. Det här är ett måste. Det finns ett enormt glapp här, och det måste fyllas. Jag tänker göra vad jag kan för att vi ska göra det. Jag vill ta upp det som Socialdemokraterna har lyft fram om att doktorandtjänsterna ska göras mer lika regelrätta anställningar. Jag håller med om det. Jag tycker att det är jätteviktigt. Problemet med det förslag som ligger är att det oklart vad det kommer att kosta. Vi hade en diskussion om det här i utskottet, och jag blev inte klok på vad det här skulle kosta. Alliansen talar om siffror på uppemot 200 miljoner. Socialdemokraterna säger att så är det inte alls, men jag har inte hört något motbud. För att vi ska kunna stödja ett sådant förslag måste vi också veta vad det kommer att kosta. Någonstans måste man ställa sig frågan. Det är klart att vi kan stödja en massa förslag från oppositionen som är kostnadsdrivande, men vi har trots allt en alliansregering och en budget. Till slut blir det oansvarigt. Jag vill veta vad det kostar och vilka följder det kommer att få. Jag frågade som har tittat på vad det skulle kosta att ta bort möjligheten att ge stipendier helt och hållet. Jag tror att det var det RUT-uppdraget ni hade gett. Det var nog uppemot 380 miljoner. vill inte Socialdemokraterna gå så långt, men det är väldigt mycket pengar. Vad kostar det? Det är frågan. Och det vill jag veta innan jag kan stödja förslaget. Det är slutsatsen. Jag vill ta en sak till som har varit uppe till diskussion här. Jag tycker att samhället måste våga tala om inom vilka områden vi vill se forskning och inom vilka områden vi vill se framsteg och utveckling. Jag tycker inte att det är att på något sätt göra forskningen ofri. Ska vi verkligen kunna möta våra stora samhällsutmaningar måste samhället också klart och tydligt kunna staka ut vägen och klart och tydligt staka ut inom vilka områden vi vill se framstegen. Jag tycker att det är en självklarhet. Det är inte detsamma som att forskningen skulle vara ofri på något sätt. Jag tycker tvärtom att det vore oansvarigt att inte tala om vilka de här områdena är och vilken väg vi gärna vill se att forskningen tar. 106 (KD): Det här är sista inlägget i den här debatten. Jag finner anledning att uppmärksamma fru talmannen på vad vi egentligen diskuterar. Det är ett betänkande byggt på motioner. Vi ska ha klart för oss vilka förändringar som är gjorda på forskningsområdet. Utifrån vilken nivå diskuterar vi förändringar ? Jag vill påminna fru talmannen om att det kom en forskningsproposition som gav 5 miljarder ytterligare till forskning. Vi gav alltså pengar. Vi hade tydliga utgångspunkter för den forsknings- och innovationspropositionen, nämligen klimat, energi, fattigdom och demografiska förändringar. Vi valde ut tre väldigt viktiga områden, nämligen medicin, teknik och klimat. Sedan fick våra forskningsfinansierade myndigheter uppdrag utifrån olika pengar att rikta in sin forskning. Det är väldigt mycket som händer och sker. Det har blivit en förändring sedan Alliansen arbetade fram den forsknings- och innovationspropositionen. Jag vill gärna lägga fast detta. Jag är också väldigt glad för allt det vi tycks vara överens om i utskottet, och det är den stora delen. Sedan finns det några saker som diskuteras och som man gör en motsättning av. Jag tänker närmast på replikskiftet mellan min kollega och från oppositionen när det gäller skolforskning. Det är inte så att Alliansen någonsin har varit emot eller ens negligerat skolforskningen. Det är inte heller så att Socialdemokraterna med stöd från V och MP alltid har lyft fram skolforskningen. bildades var det ett sätt att få fram vissa delar i skolforskningen, men man trodde inte så mycket på det. Det var under socialdemokratiskt styre. Jag tror att det var som var utbildningsminister då. Man trodde inte så mycket på det, så man gav det ett ämnesområde. Man skulle testa det, och det fick bli en kommitté. Vad utvecklades den forskningen till? Det var ett slags skolforskning. Vad är skolforskning? Vi har haft mycket pedagogisk forskning. Vi har haft metodologisk forskning. I har haft forskning inom de olika ämnena som också finns i skolan, och den har vi stöttat fullt ut. tycker vi att det är bra att det finns skolforskning, men vi vill ha en lärandeforskning om inlärning. Varför skulle anordna ett seminarium om det inte handlade om lärandets processer och hjärnans utveckling? , Riksdagsmän och forskare, har ett seminarium med världsunika forskare som tar upp detta. Hjärnans utveckling har legat mycket på den medicinska forskningen tidigare. Vi ska ha klart för oss att vi har haft skolforskning, men i en annan form, som gynnat lärandet. Ytterst är det elevernas resultat och de bästa metoderna för att eleverna ska lära sig som vi i Alliansen har tagit ett ansvar för. Vi vill med tillkännagivandet visa att området som sådant är väldigt viktigt men att det kanske inte är rimligt att det enbart ska ligga i en kommitté. Det kan jag tycka, och det kan vi diskutera. Därför har vi inte satt ned foten och talat om hur den forskning som rör elevers lärande i en miljö som kallas skola ska ligga framöver, men att den ska finnas har vi i Alliansen alltid lyft fram. Sedan har vi mycket ämnesforskning som måste in. Eleverna ska ju lära sig någonting. Vi vill att all ämnesutveckling i skolan ska ske utifrån vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Det ska gälla. Då kanske det är inom fysikdelen som just fysikämnet utvecklas. Den didaktiska forskningen ligger på olika ställen. Det är synd om vi begränsar all den forskning som har med skolan att göra till att vara en snäv forskning som ligger på UVK. Så är självklart inte fallet. De stora forskningsdelarna som har med barns lärande och skolframgångar att göra ligger på många olika ställen. I själva verket, fru talman, är det viktigt att säga att oppositionen i huvudsak tycks vara överens med oss om de steg vi har tagit.