prot · GZ0927 · 2011-11-08 00:00:00 — Det handlar om situationer där människor kan ha tagit stora lån för att komma hit och inte vågar åka hem, för de har förlorat de pengar som de skulle tjäna in, och de kan inte betala tillbaka lånet när de kommer hem igen. Därför fastnar de här och tvingas hanka sig fram på en svart arbetsmarknad. Där finns det alldeles för goda möjligheter för exploatörer att utnyttja dessa människors utsatta situation. Jag tycker att det ska vara väldigt krångligt för just de arbetsgivarna att fortsätta bedriva sin verksamhet. Det är därför vi vill ha en samlad handlingsplan som omfattar tydligare regler men också ett bredare ansvar för alla myndigheter att samverka för att verkligen sätta dit de här företagen. Slutligen vill jag säga något när det gäller RUT- och ROT-avdragen. Nej, Finn , tycker inte att de högavlönade människor som är så fräcka att de har varit beredda att år ut och år in utnyttja utsatta människor som svart arbetskraft för att få det rent och fint i sina hem ska belönas med skattesubventioner. Dessutom finns det inga fakta som styrker att svartjobben har minskat på grund av RUT- och ROT-avdragen. Däremot finns det gott om fakta som säger att det finns mycket fusk i dessa branscher. 37 Arbetsmarknadsminister (M): Jag vill tacka interpellanten för en viktig fråga. Jag blir precis lika upprörd som interpellanten när människor utnyttjas både i och i andra länder. Men som jag har sagt tidigare försöker vi råda bot på det genom kontroller och sanktioner, genom samkörning med register och med och genom att på olika sätt komma till rätta med detta. Men tyvärr kan man bara till en viss del lagstifta mot ondska och utnyttjande. I ett öppet och fritt samhälle kommer det alltid att finnas människor som utnyttjar systemet. Det är klart att vi måste råd bot på det vi kan råda bot på. Men vi kommer alltid att ha problem. Det gäller också att uppmärksamma , fackliga organisationer och polisen. Det tar upp handlar om regelrätta brott. Då är det polismyndigheten och åklagarmyndigheten som ska agera. Det är brott med mångåriga fängelsestraff när det handlar om människohandel. har ganska skrivit under kraftfulla konventioner med sanktioner mot människohandelsbrott. Jag delar uppfattning att det är allvarligt när människor utnyttjas. Men å andra sidan är det också viktigt att människor från länder utanför EU får en möjlighet att förverkliga sina livsdrömmar och komma till på ett ganska enkelt sätt och arbeta och försörja sig. Det gäller att hitta balansen mellan kontroll och att välkomna människor, och det gäller också att fler arbetsgivare som är seriösa ska vilja ta emot långtidsarbetslösa personer. Det är fortfarande en utmaning, för det är tyvärr alldeles för få arbetsgivare som är intresserade av att göra något för att hjälpa till så att fler långtidssjukskrivna och långtidsarbetslösa kommer i jobb. Tack så mycket för frågan! Jag tar med mig den vidare. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellationerna 2011/12:51, 53 och 54 om järnvägsinvesteringar i 38 Statsrådet (M): har frågat mig hur mitt ställningstagande är till att lyfter upp Norrbotniabanan som ett viktigt europeiskt infrastrukturprojekt samt när jag avser att lämna besked om bygget av Norrbotniabanan. har frågat mig vilka initiativ jag kommer att ta för att bygget av Norrbotniabanan och dubbelspår mellan och nu ska påskyndas. har frågat mig vad jag avser att göra för att möta förslag på att inlemma i det Transeuropeiska transportnätet, TEN-T samt vad jag avser att göra för att få medfinansiering från EU för en järnväg mellan och . Frågorna berör samma frågeställning, varför jag väljer att besvara dem gemensamt. presenterade ett paket av förordningar för den europeiska transportinfrastrukturen. Glädjande nog kunde jag konstatera att kommissionen har lyssnat på de argument som de svenska och finska regeringarna tillsammans har framfört om transportsystemet i norra och dess betydelse för råvaruförsörjningen och det europeiska näringslivet. Detta innebar att förutom den nordiska triangeln numera Botniska korridoren och LuleåNarvik finns med i förslaget som ett nätverk som sammanbinder , och med varandra och med övriga . Kommissionens förslag till finansieringsförordning för fonden Connecting Europe Facility, som också presenterades , reglerar vilka infrastrukturprojekt som medlemsstaterna har möjlighet att söka medfinansiering till från EU-budgeten. Vilken infrastruktur som ska byggas bestäms dock av medlemsstaterna själva. I fall styrs medelstilldelningen för infrastrukturutbyggnad av den fastställda nationella planen för transportssystemet 20102021. , herr talman, vidtar förhandling om förslaget i ministerrådet och . Internt inom pågår nu också en grundlig analys av förslagen, liksom en intern beredning av svenska ståndpunkter. Då , som framställt en av interpellationerna, hade anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav andre vice talmannen att fick ta emot svaret även på denna interpellation. 39 (S): Tack, statsrådet, för svaret, även om det på många sätt var ett icke-svar, tyvärr till intet förpliktande! Diskussionen handlar framför allt om bygget av den så kallade Norrbotniabanan, det vill säga en järnväg som ska gå mellan i första hand och . På ytan kan det handla om en enskild järnvägssträcka, men i grund och botten handlar det om jobb, tillväxt och klimatåtgärder som kan gagna hela vårt land . Godstrafiken på järnväg mellan norra och är mycket omfattande. Det kan komma som en överraskning för många människor, eftersom man har en bild av att norra är mycket glest bebyggt och att en ny järnväg kanske inte skulle behövas. Men då ska man vara medveten om att av allt godsbanearbete i vårt land sker just på järnväg i norra . Det beror naturligtvis framför allt på den gruvindustri som vi har där och de enorma mängder malm som ska skeppas från norra till andra delar av vårt land där det förädlas och sedan skeppas ut för export ut i , och . Det ger enorma exportinkomster för vårt land, och det ger jobb och tillväxt. sker mycket av de transporterna på en stambana som är enkelspårig. Som säger: Den har stora lutningar, tvära kurvor och låga hastigheter. Den har ett enda spår och är sårbar för störningar, som i olyckliga fall kan förorsaka industrin driftstopp och stora förluster. Hela den enkelspåriga järnvägssträckan är byggd för 1800-talets behov inte för de behov som vi har . Därför är en investering i Norrbotniabanan en investering för framtid. bedömer att det skapar förutsättningar för en hållbar samhällsutveckling och ökad konkurrenskraft för svensk industri och svenskt näringsliv men också en positiv regional utveckling i norra som är till gagn för hela landet. Dessutom är investeringen en viktig miljö- och klimatinvestering. räknar med att en utbyggnad av järnvägen på det viset i norra delen av landet skulle medföra en minskning av koldioxidutsläppen med ca . Därför var det oerhört glädjande att höra att har insett värdet av den så kallade Botniska korridoren och därmed bygget av Norrbotniabanan och lägger fram ett förslag där det ingår i de så kallade TEN-T-investeringarna. När jag läser statsrådets svar tolkar jag inställningen som positiv. Ja, statsrådet går så pass långt att hon tar åt sig äran av att detta nu finns med i förslag. Det är väldigt bra, om det är på sakliga grunder. Men, statsrådet, varför lämnas i så fall inget besked om när den ser framför sig att detta ska byggas? Vilka intryck tar man av de förslag som lämnar? För det kan väl inte vara så att regeringen och statsrådet åker till och säger att det här är en viktig och vital järnväg att bygga för vårt land och att man sedan inte drar några slutsatser på hemmaplan? Så kan det väl ändå inte vara, statsrådet? 40 (V): Jag instämmer i mycket av det sade i sitt anförande. Jag vill också tacka infrastrukturministern för svaret, ett svar som snarare väckte fler frågor än gav konkreta svar. Är det en riktig tolkning av interpellationssvaret att infrastrukturministern tillsammans med den finska trafikministern kommer att förhandla om att Botniska korridoren ska få medfinansiering från EU? , som är trafikminister i , är också representant, och det partiet är vårt systerparti i . Det är naturligtvis glädjande att vi får draghjälp i gemensamma viktiga infrastruktursatsningar av och den finska regeringen. Jag läste om den finska regeringens kommentarer till förslag om att ta med Botniska korridoren i stomnätet i . säger: Botniska korridoren är en viktig transportled för industrin i norr samt för människornas möjligheter att färdas i sydnordlig riktning. Kyllönen tackar för ett gott samarbete för att få med korridoren i stomnätet. Den expanderande gruvdriften i norra ställer krav på järnvägen. Utbyggda och upprustade järnvägar kommer att leda till en ny period av industriell framgång och blomstring i norra och därmed i hela nationen. , Norrbotniabanan, järnväg från Kaunisvaara och är de fyra viktigaste komponenterna för att få hållbara godstransporter. Det betyder också att persontransporterna får en skjuts framåt. De nämnda banorna bär även på en potential i ett europeiskt transportperspektiv. Norrbotniabanan, men också till viss del Kaunisvaarabanan kan bli strategiskt viktiga delar av infrastruktursystemet i med alla dess råvarutillgångar. Jag utgår från att infrastrukturministern kommer att fullfölja de initiativ som hon tagit tillsammans med finska trafikministern. I interpellationssvaret sägs att det nu vidtas förhandlingar om förslaget i ministerrådet och . bereder vilka de svenska ståndpunkterna ska vara. Och jag kan inte tänka mig någonting annat än att Norrbotniabanan och ska vara med i förhandlingarna gentemot ministerrådet och . Frågan blir då: Inom vilken tidsperiod kommer dessa banor att byggas? Infrastrukturministern aviserar att ett nytt infrastrukturbeslut kommer för att, som det sägs, säkerställa de framtida behoven inom transportsystemet. Kan detta beslut komma att behandlas ? Vad har statsrådet för tidsplan i fråga om när de svenska ståndpunkterna ska vara färdigberedda och när förhandlingarna ska starta och när de beräknas vara slutförda? Och har statsrådet någon uppfattning om när bygget av Norrbotniabanan mellan och kan starta och vara färdigt? Vi fick vänta på att skulle färdigställas. Låt oss slippa vänta på att Norrbotniabanan ska bli klar! Jag läste att de fem nordliga länen hade kritiserat kapacitetsutredning. Den här kapacitetsutredningen kommer antagligen att ligga till grund för regeringens beredning av de svenska ståndpunkterna. Delar infrastrukturministern uppfattning i kapacitetsutredningen vad gäller behoven i norra ? De fem länen anser att utredningens förslag på åtgärder är otillräckliga. 41 (S): Det är en mycket viktig fråga som debatteras här . Jag vill rikta ett tack till interpellanterna, som har ställt de här frågorna. Det handlar om att dra nytta av våra naturresurser. Det handlar också om att skapa förutsättningar för svensk exportindustri. Föregående talare berörde några av de resurser som vi har uppe i norr, men det finns mycket mer än det. Det är den norska gasen och oljan och den finska malmen och skogen. Liksom i finns det malm, skog och vattenkraft. Vi flyttar hela städer. Vi öppnar nya gruvor i . Det har öppnats nya gruvor i . hörde vi det presenterades i att det finns enorma mineraltillgångar. Det är nickel, platina och koppar i världsklass, för att inte tala om det som finns på rysk sida. Det här har EU upptäckt. gäller det att också regeringen upptäcker det och visar action. Det går inte att söla när det gäller det här. Norrbotniabanan har också en internationell betydelse. Det handlar inte bara om att koppla ihop järnvägsnät med . Det handlar om att vi kommer att få tillgång till det ryska. Det handlar till och med om att komma ända bort till . De systemen finns , men vi har inte den kapaciteten att vi kan dra nytta av det i . Det kan vi inte göra så länge vi inte har den här järnvägen på plats. är också en viktig partner när vi tänker på den svenska exportindustrin. Vår exportindustri svarar för av bnp. De europeiska länderna, där vi har vår export, tappar nu kraft. Det gäller att utveckla de här kontakterna internationellt med Norrbotniabanan. Det är slow boat to , men det kan bli fast train to om man visar action. beslutade man i riksdag att bygga stambanan. Man beslutade också att bygga . Det var modiga män, för då var det bara män i . var ett av fattigaste länder, men man tordes ta de besluten. Man hade modet, och man tog ansvar. Det behövs ansvar . Det kanske inte behövs så mycket mod för att ta de här besluten, men det behövs ansvar. Och måste regeringen visa vad man vill och om man är beredd att ta ansvar för att utveckla svensk exportindustri. 42 (S): Jag vill också tacka interpellanterna för frågorna, som ger oss en chans att diskutera dessa mycket viktiga frågor i . Behovet av Norrbotniabanan och vad den ska vara till har belysts av flera talare tidigare, så det tänker jag inte gå in på vidare. Men jag måste säga att svaret i alla fall för mig väcker en del frågeställningar. Statsministern var på besök i , i närmare bestämt, . Då lämnade han ett ganska klart besked: Det blir ingen Norrbotniabana om inte näringslivet i och betalar. Det var hans besked då. Det är ungefär samma besked som har gett, nämligen att vi har överinvesterat i järnväg, det vill säga att det inte blir någonting av det där. Eller är det någon annan linje som gäller nu? I så fall får vi välkomna den, om det nu inte är ytterligare ett exempel på kreativ moderat historieskrivning. För mig framstår det nästan som att regeringen talar med dubbla tungor, en i och en här i . Inte en enda krona har ju lagts från regeringens sida på Norrbotniabanan. Jag kan i alla fall inte spåra en krona i någon infrastrukturplan i de besked som ni har lämnat. Det minsta man kan kräva är att regeringen nu avsätter pengar för den fortsatta järnvägsplanen, så att den kan göras färdig, så att alla planer finns framme när vi ska börja bygga, så att vi inte måste börja om med den proceduren. Jag ska bara ge ett litet exempel på varför denna järnväg är så viktig. Det behövs ett dubbelspår från norr till söder i . Det får vi med stambana, Norrbotniabana, ostkustbana och så vidare söderut. Den urspårning som skedde i ledde till att det blev tvärstopp i all järnvägstrafik norrifrån och söderut. fick enorma problem med att få ned sina stålämnen från till . Samma problem hade Outokumpu att få fram sina stålämnen från till . Det innebar naturligtvis stora exportförluster för . Det är detta det handlar om: att verkligen ha en bana som fungerar. Jag vill också säga några ord om . Räcker verkligen till? Hur ser egentligen framtidens behov av frakt efter ut ? Den kapacitetsutredning som är gjord ger inte svar på den frågan. var inne på det tidigare. Man verkar inte alls ha förstått hur kapaciteten måste se ut för framtiden från sida. Vad kommer kapaciteten mellan och att kräva för utbyggnad av ? räknar med att skeppa ut stora mängder malm över . Vilken kapacitet kommer man att behöva bygga mellan och , för att inte tala om SvappavaaraNarvik när Pajalabanan kommer fram? Fyra nya mötesplatser är jättebra, men det kommer inte att räcka, vilket i sin tur innebär att stora exportvärden för riskerar att gå förlorade. 43 (M): Det har varit en lite raljant ton i kammaren från socialdemokrater om moderaters historieskrivning och annat . Jag vill bara säga att jag är glad att ingen från Alliansen har sänkt sig till den nivån, för det finns utrymme åt andra hållet också om vi skulle vilja raljera över saker och ting. Med detta konstaterat vill jag säga att jag är jätteglad för det besked vi får. Vi har en regering som har jobbat hårt för att både Norrbotniabanan och hela Botniska korridoren ska finnas med som ett viktigt europeiskt infrastrukturprojekt. Det tycker jag att vi ska vara glada för. Det är viktigt, och det visar förståelsen på europeisk nivå för nyttan av att klara godstransporter . Det visar också regeringens vilja och kunskap i de här frågorna och möjliggör långsiktigt en bra medfinansiering där vi kan ta del av EU-pengar, vilket en av interpellanterna också nämner. Det är dock fortsatt så att det kommer att krävas en hel del regional medfinansiering för att ro hem den här typen av infrastrukturprojekt. Det spelar ingen roll om man vill bygga Norrbotniabanan eller en andra bro till . Samma sak gäller. Det är viktigt att vi har bra och väl fungerande infrastruktur i norra för att klara framför allt godstransporter men också persontransporter. Vi glömmer det ibland, men det bor faktiskt väldigt mycket människor i den här delen av , vid kuststräckan där vi också skär över till . Jag vill påminna dem som lyssnar på debatten om att inget av oppositionspartierna har en fungerande finansiering på plats när det gäller Norrbotniabanan. Det kan vara bra att påminna om detta . De extrapengar oppositionen vill satsa på järnvägen i sina budgetförslag de ser ju lite olika ut, även om det är stora likheter får man genom att införa kilometerskatter på våra lastbilar. Men för det första räcker dessa pengar inte särskilt långt om man vill bygga mycket infrastruktur. För det andra slår det ganska hårt mot svensk åkerinäring. Det är också något man ska ha i åminnelse när man talar om det här, för fungerande lastbilstransporter är oerhört viktigt för norra . Jag har ett flertal gånger här i talarstolen talat om vikten av Norrbotniabanan, och just därför är jag väldigt glad att infrastrukturministern har jobbat så hårt för att Norrbotniabanan inte bara ska ses som nationellt viktig utan viktig också på europeisk nivå. 44 (M): Det är oerhört glädjande att Botniska korridoren och nu är en del i den europeiska transportinfrastrukturen. Som tidigare talare har varit inne på handlar detta om att knyta ihop , ta till vara de råvaror som finns och ta till vara all vår exportindustris fördelar och få ut dem på marknaderna. För att vi ska kunna gå vidare måste det finnas en bra och hållbar finansiering. Vi har erfarenheter av det som kanske inte alltid har varit så goda. Ett exempel finns i mitt hemlän , där Haparandabanan byggdes om och man gjorde en ny sträckning förbi . Tyvärr tog man inte med elektrifieringen av banan. Den kom till senare, och då var det en man från som gjorde ett enormt lobbyarbete mot och regeringen för att faktiskt få till det hela. Jag vill ge en stor eloge till ! Jag har roat mig med att titta på vad järnvägsinfrastruktur kostar och därför tagit några järnvägsprojekt och delat dem på löpmetern. Jag checkade av med att jag hade räknat rätt. Det sade de att jag hade. Järnvägsinfrastruktur kostar löpmetern. Det är fruktansvärt dyrt att bygga järnväg, och därför måste man tänka oerhört strategiskt var man bygger, varför man bygger och i vilket syfte. När det gäller mitt hemlän tror jag att den klokaste investeringen är att först satsa på . Där är behoven störst, och det är kortast återbetalningstid. Därefter ser jag järnvägssträckningen KaunisvaaraPajala som väldigt intressant och slutligen Norrbotniabanan. Varför tog jag dem i rangordning? Jo, jag tror nämligen inte att man kan bygga allting . Bygger vi allting får vi kapacitetsproblem när det gäller byggjobbare, och då kanske vi bara får ett högre löpmeterpris och inte så mycket järnväg som vi egentligen vill ha. Det måste man också tänka på när man bygger järnväg. Viktigast med alla de här järnvägssatsningarna är dock att de sitter ihop och att de sitter ihop med väg, flygfält och hamn. Hamn nämner jag för att lite grann knyta an till den Kinakoppling som var inne på. är en viktig farled som ökar i betydelse, därmed också . kan , , vara en ny inkörsport till och inte bara en utskeppningshamn. Det måste vi också ha med i kalkylen. Jag tycker att det är oerhört glädjande att vi har kommit så här långt och att vi nu säkrar finansiering så att vi kan gå vidare. 45 Statsrådet (M): När det gäller järnvägen tycker jag att vi måste stanna upp och se hur den järnväg som vi har mår. Vi har konstaterat att den inte mår bra. Det finns en hel del som behöver göras för att redan befintlig järnväg ska komma upp i den kapacitet som den var byggd för. Som flera har sagt är det ett problem att mycket av den trafikerade järnväg vi har också är enkelspårig. Det blir ett problem när godståg som är långa och tunga ska samsas med persontrafik som dessutom vill åka något snabbare. När det gäller arbetet med Botniska korridoren undrade om jag skulle förhandla tillsammans med min finska kollega om finansieringen. Det är snarare så att jag tillsammans med min finska kollega och naturligtvis även andra har sett till att lämna in synpunkter så att vi fick med Botniska korridoren i det förslag som kom . Det tycker jag är bra just utifrån perspektivet att det är de norra delarna i och gemensamt som står för av näringslivs behov av råvaror. Vad är det då som kommer att hända? För det första ska vi vara medvetna om att det här är ett förslag som kommer att förhandlas. Tidsplanen är att rådet fattar beslut troligtvis . Vad vi inte vet , med tanke på de förhandlingssituationer som råder, är om det är som kommer att tillfalla infrastrukturområdet. Det vet vi inte , men låt oss anta det. Det som vi ännu inte heller har fullt klart för oss är vilka skall-krav som kommissionen kommer att ställa på de länder som kommer att ha sådana här core networks eller stomnät. Det kan till och med vara så att det fördyrar vissa projekt. Det måste vi också ha med i ett ställningstagande. Precis det håller vi på och analyserar. För att få en bild av Botniska korridoren kan man tänka sig att knyta ihop från på den finska sidan. Vi har snart Haparandabanan på plats. Länken som skulle saknas är Norrbotniabanan. Vi har klar och färdig. Man skulle också kunna titta på Ostkustbanan, åtminstone sträckan mellan och . Precis det här är det som nu undersöker i sin kapacitetsutredning. Den är ännu inte inlämnad. Den är inlämnad i den del som gäller åren och handlar om vad man kan göra för att förstärka befintlig järnvägskapacitet. Men steg 4, som man har i sin fyrstegsprincip, handlar ju om nya byggnationer och annat som ska räcka ända fram . Den ska de komma in till mig med , . Det här hänger väldigt väl ihop med det arbete där vi nu tittar på hur vi kan komplettera inför en proposition som vi lägger fram . Jag ska bara nämna lite kort om . Gruvorna, som glädjande nog har fått en renässans, fanns faktiskt inte med på samma sätt . Vi visste inte på samma sätt som vi vet att gruvor i Bergslagen eller konkurrenter till skulle dyka upp. Just därför har vi tidigarelagt och fokuserat på att stärka upp för att möta det behovet. När det gäller Norrbotniabanan är det klart att det är många människor som skulle vilja ha en järnväg som fungerar där så att de kan ha en bra arbetspendling. Det kanske var tragiskt att man byggde järnvägen inne i landet i stället för vid kusten, där människor bor. Men vi har en inlandsbana som vi också tittar närmare på hur vi kan använda för godstransporter. Det som däremot den här regeringen har gjort är att fokusera på delsträckan PiteåSkellefteå som ett första steg. 46 (S): Förutsättningar och spelregler, gärna långsiktiga sådana, är väldigt viktiga för tillväxt och jobbskapande. När ett företag står inför att ta ett beslut som handlar om att investera flera miljarder, ibland flera tiotals miljarder, vill man naturligtvis veta ett antal saker. Det gäller om det finns tillgång till kompetent arbetskraft. Det handlar om förutsättningarna för att kunna skeppa ut och transportera sina varor, ibland också tjänster, till andra delar av världen. Väldigt mycket av det vi gör i har ju inriktningen mot andra delar av världen eftersom vi är ett exportberoende land. Det är mot den bakgrunden som jag har ställt frågan: När kommer ett besked, infrastrukturministern? har beskedet, precis som tidigare påpekade, varit: Jodå, den banan kan nog byggas, om näringslivet i norra vill betala. Det är ett krav som inte ställs någon annanstans i landet.