prot · GY0979 · 2011-03-30 00:00:00 — Jag kan hålla med om att de stora införselkvoterna är ett stort bekymmer. Dess värre har jag inte fört en diskussion om den här frågan men återkommer gärna med svar . 92 (MP) replik: Vi ser fram emot det i den kommande hanteringen. Vi har ju reservation 19, en rödgrön reservation, om den här frågan. Då är det lägligt att diskutera det vidare inför kommande års behandling. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) 12 § Tillämpning i fråga om av lagen (1996:95) om vissa internationella sanktioner Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2010/11:UU6 Tillämpning i fråga om av lagen (1996:95) om vissa internationella sanktioner (prop. 2010/11:68). 93 (M): Låt mig börja med att yrka bifall till förslaget i utrikesutskottets betänkande nr 6 om sanktioner mot . När man studerar länder som har namn efter geografiska riktningar kan man se att det är ett tecken på att det råder oenighet om hur ett land ska ledas och styras. Man kan ofta se olika system ställas mot varandra som i det här fallet där en demokrati med en marknadsekonomi ställs mot en diktatur med en hårt styrd planekonomi. Som vi väl alla är överens om hör frihet, mänskliga rättigheter och ekonomisk utveckling ihop. Vore frågan vilket system som är bäst vore det ganska enkelt att ta ställning utifrån situationen på den koreanska halvön. Men även om det är lätt för oss är det inte lika lätt för regimen i att säga att man har gått fel väg, utan i stället strävar efter att försöka utnyttja alla medel, oftast medel som inte är demokratiska, för att påverka utvecklingen i syd. De använder dem mot sitt eget folk och mot andra länder. Det är därför vi har ett paket med sanktioner. Det handlar om vapenleveranser och paramilitär utrustning, och det handlar också om utbildning, finansiella tillgångar och inte minst kärnteknisk utveckling. Det här sanktionspaketet behövs därför att vi som tror på det system som står för också tror på frihandel, men frihandel innebär i sin tur att i stort sett alla länder har tillgång till de tekniker som vi talar om. De har i stort sett tillgång till samma teknikpaket. Just därför måste vi alla agera samstämt. Har vi olika synpunkter skulle ett eller några länder som väljer att se annorlunda på det göra hela sanktionssystemet meningslöst. Därför är det viktigt att vi har det system som vi nu har utvecklat där staterna går i takt. fattar beslut som i vissa delar är bindande för medlemsländerna. EU fattar också beslut som i vissa delar är bindande men också andra som inte är bindande och förutsätter nationell lagstiftning. Det är det som vi har att ta ställning till. Det är en liten del av ett sanktionspaket som vi alla är överens om både till innehåll och till funktion. Det ska täcka upp och inte skapa kryphål för . Vad är då syftet? Det är definitivt inte att göra livet värre för dem som är fattiga och utsatta i . Det handlar snarare om att vara väldigt tydliga med att vi genom sanktionerna kan stödja demokrati, mänskliga rättigheter, fattigdomsbekämpning och hela den kraft som borde kunna leda till en förändring. Framför allt handlar det om att vi ska kunna hindra regimen från att använda kärnteknik och i förlängningen kärnvapen och om att de ska ha begränsade möjligheter till en konventionell krigföring gentemot dem som de uppfattar som motståndare vare sig det är inom eller utom landet. Det är också viktigt att markera att så här får det inte gå till, så här får man inte bete sig mot sitt eget folk och så här får man inte bete sig mot grannländer. Det är svårt att inte dra sig till minnes det som hände det sydkoreanska fartyget . Det sänktes, sannolikt genom ett angrepp från den nordkoreanska sidan. Det är inte erkänt och bekräftat, men allting tyder på att det skedde från den nordkoreanska sidan. Vi har alla markerat väldigt tydligt att detta inte får förekomma. Det är också viktigt att vi nu via sanktionsbeslutet markerar att vi är beredda att följa upp detta och se till att vi inte stöder den nordkoreanska regimen genom att ge dem några handelsmöjligheter. Jag tycker att det är glädjande att vi har ett enigt utskott som uttalar sig för att fatta de nödvändiga beslutet i för att genomföra hela sanktionspaketet mot . Vi har all anledning att markera att det inte är en stat som står för det vi tror på, nämligen demokrati, frihandel, mänskliga rättigheter, fattigdomsbekämpning och alla de positiva värdeord vi kan räkna upp. Jag yrkar bifall till förslaget i utrikesutskottets betänkande. 94 (FP): har alltid fört en konfrontationspolitik gentemot omvärlden. Det har varit provskjutningar av missiler, test av långdistansrobotar, uppskjutning av kommunikationssatelliter, genomförande av kärnvapenprov, underjordiska provsprängningar av kärnladdningar, utveckling av robotprogram med mera. Listan kan göras hur lång som helst. Det är ingen tvekan om att är en repressiv kommunistdiktatur. Den lagliga politiska verksamheten i domineras helt av . stadgades genom ett konstitutionstillägg att skulle fungera som landets evige president. Inför parlamentsvalen, som äger rum , utses kandidater i varje valkrets, varpå dessa går till val utan motkandidater. Därmed dras landets politik helt upp av arbetarparti. Yttrandefrihet för medborgarna saknas helt. Fångläger och långa fängelsestraff för oliktänkande tillhör vardagen. är en totalitär stat och en av de mest slutna stater som finns. Olika rapporter redovisar att det förekommer tortyr, förtryck, repressalier och mycket annat såsom tvångsaborter, tvångssteriliseringar, test av biologiska och kemiska medel, fysiska och psykiska tortyrmetoder med mera. Vi har alltså att göra med en regim som en regim som förtrycker sina egna medborgare, en regim som utgör ett hot mot sina grannar, en regim som bevisligen säljer teknik, kunskap, kompetens och vapen till andra diktatorer i världen. Det är en regim som är mycket brutal. En sådan regim, som utgör en fara för världsfreden och som inte respekterar mänskliga rättigheter, måste bemötas kraftfullt av världssamfundet. står dessutom som enda land utanför icke-spridningsavtalet. Merparten av FN- och EU-sanktionerna mot omfattas av förbudsregler och restriktiva åtgärder mot den icke-demokratiska . EU-förordningarna är direkt tillämpliga i . Detta gäller framför allt förbudet mot att förse med, eller från anskaffa, viss materiel och teknik enligt särskilda listor, liksom frysning av tillgångar för personer, enheter och organ med koppling till program för kärnvapen, andra massförstörelsevapen och ballistiska missiler. Sanktionerna är helt nödvändiga för att tvinga till icke-spridningsavtal, för att kunna ha kontroll över kärnvapen och det som sysslar med, för att tvinga dem till att ha respekt för mänskliga rättigheter och inte minst för att stoppa hotet mot grannländerna. Jag yrkar bifall till utrikesutskottets förslag i betänkande nr 6. 95 (V): Vi diskuterar skärpta sanktioner mot med anledning av att landet utvecklar kärnvapen och genomför kärnvapensprängningar i strid med gällande internationella överenskommelser. Vi i ställer oss bakom de skärpta sanktionerna och yrkar bifall till utrikesutskottets förslag i betänkandet. är ett speciellt exempel. Det finns knappast någon stat i världen som kan jämföra sig med när det gäller förtryck mot den egna befolkningen, auktoritärt styre och att hålla befolkningen isolerad från omvärlden. I finns sannolikt tusentals politiska fångar. De mest grundläggande politiska och mänskliga fri- och rättigheter förnekas medborgarna. Landet är en av världens flitigaste användare av dödsstraffet. avrättades minst 60 personer i . Det är fler än i , trots att är ett betydligt större land. politik präglas av en förstelnad, stalinistisk personkult. är nu på väg att ärvas i tredje generationen efter . är ett av världens mest militariserade samhällen. Det är naturligtvis svårt att exakt beräkna hur stor andel av landets bnp som används till rustningar och till militären, men det är sannolikt svårt att överträffa av något annat land i världen. Det innebär ett mycket högt pris för nordkoreanerna. När resurserna går till vapenframställning och kärnteknik svälter en stor del av befolkning. FN slog larm om att sex miljoner nordkoreaner riskerar svält framöver, och det är i så fall inte den första svältkatastrofen i landets historia. När det gäller kärnvapenpolitiken och det mycket hotfulla agerandet från det nordkoreanska ledarskiktet är landets oberäkneliga beteende naturligtvis ett stort bekymmer för länderna i regionen. Man väljer ofta att på olika sätt provocera grannländerna. Men det är också något som används internt i . Genom att höja hotbilden internt, genom att bedriva en mer aggressiv propaganda kan man, genom att frammana den hotbilden, hålla nere oppositionen i det egna landet. En del av de stärkta sanktionerna, som vi nu i stor enighet ska fatta beslut om i , innebär att man genomför ett importembargo på vapen från . är nämligen en betydande vapenexportör till diverse olika regimer runt om i världen. Det belyser också ett större problem när det gäller vapenhandeln och politik. Vi har ju en omfattande diskussion om den svenska vapenexporten, där vi från bland annat vill införa ett förbud mot vapenexport till diktaturer, något som vi inte har i . Vi borde därför även se över från vilka länder vi importerar vapen inte för att vi importerat några vapen från , men vi har importerat vapen från bland annat och . Vapenhandeln går ju i två riktningar, och även importlagstiftningen som helhet borde således ses över vad gäller den svenska vapenhandeln. är varma anhängare av kärnvapennedrustning och av icke-spridningsavtalet. Vi anser att kärnvapnen ska skrotas, i liksom i andra länder, och vi tycker därför att det är riktigt och rimligt att man skärper sanktionerna mot , som tyvärr utvecklas i motsatt riktning. 96 (KD): kom uppgifter från FN om att sex miljoner människor hotas av svält i . Anledningen anses vara en kraftigt minskad inhemsk livsmedelsproduktion och minskad import. har vädjat om livsmedelsbistånd från och och också från ett av världens fattigaste länder, i . har tidigare skickat omkring ris till men har stoppat leveranserna på grund av försämrade relationer. Framför allt har två händelser bidragit till att försämra relation med och resten av omvärlden. sänkte en torped ett sydkoreanskt krigsfartyg, vilket ledde till att 46 sjömän dödades. har aldrig erkänt sänkningen men har av pekats ut som angriparen. dödades fyra sydkoreaner när besköt en ö utmed gränsen, som är omstridd. Till det spända läget hör också att nordkoreanerna visade upp en anrikningsanläggning för uran för en besökande amerikansk forskare som efteråt sade att landets kärnkraft lätt kan ställas om för att framställa kärnvapen. Kort proklamerade beredskap för ett heligt krig med kärnvapen. Det skedde efter en stor sydkoreansk militärövning söder om de båda rivaliserande koreanska staterna, i närheten av gränsen. lät testa en långdistansmissil samt kortdistansrobotar. sköt upp en ballistisk robot, vilket fick hård kritik av omvärlden och av . För att försöka hitta en lösning på konflikten på Koreahalvön har så kallade sexpartssamtal ägt rum . I dessa samtal ingår förutom och även , som är värd för samtalen, samt , och . Förhandlingarna ledde 2005 fram till ett gemensamt uttalande om att göra Koreahalvön till kärnvapenfri zon. Som en följd av kontroversen kring uppskjutning av den ballistiska missilen lämnade emellertid sexpartssamtalen. Då i strid med internationella överenskommelser har utvecklat kärnvapen och genomfört kärnsprängningar antog 2006 och 2009 två resolutioner om . Europeiska unionens råd har tagit ett rådsbeslut om restriktiva åtgärder mot för att genomföra säkerhetsrådets sanktionsbeslut. Alliansregeringen beslutade att införa sanktioner mot . Sanktionerna innebär ett förbud mot att köpa, importera eller transportera krigsmateriel till . De innebär även ett förbud mot att leverera, sälja, överföra eller genom transportera paramilitär utrustning till . Jag välkomnar dessa sanktioner. Då den nordkoreanska regimen framstår som alltmer despotisk måste vi göra allt vi kan för att begränsa vapentillförseln till landet. Det gäller material som kan användas för framställning av kärnvapen eller för konventionell krigföring. Relationerna mellan länderna på Koreahalvön är nu kyligare än . Några samtal i sexpartsgruppen förekommer inte. är väldigt slutet och regimen håller befolkningen i ett hårt grepp. Något liknande den folkliga resning med krav på demokrati, yttrandefrihet och respekt för mänskliga rättigheter som vi sett i och verkar inte vara möjligt i . Men det finns ett litet hopp. Trots regimens hårda grepp om befolkningen verkar det ändå finnas ett visst folkligt motstånd mot regimen. demonstrerade människor i en ovanlig protestaktion mot elavbrott och matbrist, enligt uppgifter i sydkoreanska medier. I flera mindre städer ägde demonstrationer rum sedan elektriciteten omfördelats till huvudstaden. Det tyder på att regimen inte har hundraprocentig kontroll och att det finns en viss folklig opposition. Detta är hoppfullt, och jag hoppas att det internationella samfundets strävan efter att finna en fredlig lösning på konflikten på Koreahalvön fortsätter och att det blir fred dem emellan. Jag yrkar i övrigt bifall till förslaget i utrikesutskottets betänkande. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2010/11:UbU7 . 97 (M): När stod här i talarstolen 1990 i egenskap av skolminister kunde kanske inte ens han ana vad som komma skulle. Vissa av de reformer som genomfördes har försatt svensk skola i en mycket olycklig situation. Kommunaliseringen av skolan genomdrevs i av djup ekonomisk kris. Detsamma gäller gymnasiereformen, läroplanen samt det betygssystem som vi nu har och som lett till en enorm betygsinflation. De ekonomiska förutsättningarna för reformerna var som bekant maximalt dåliga. Men det går inte att blunda för den verklighet vi ser, som Socialdemokraterna gjorde . Alla de undermåliga resultat som vi kunnat ta del av från SCB, Timms- och PISA-rapporter, rapporter, diverse offentliga utredningar etcetera har varit och är fortfarande ytterst alarmerande. Som exempel kan nämnas följande: 30 000 elever går ut högstadiet utan att vara gymnasiebehöriga. Det är förfärligt. Av de elever som saknade gymnasiebehörighet hade en tredjedel utländsk bakgrund, vilket innebär en stor och bekymmersam grupp elever. En fjärdedel av samtliga pojkar når inte kunskapsmålen i ett eller flera ämnen i . Föräldrarnas utbildningsbakgrund är tyvärr en faktor som kommit att spela en allt större roll för elevens resultat. Bland elever som saknar betyg i minst ett ämne är andelen akademikerbarn . har föräldrar med bara gymnasieutbildning. har föräldrar vars högsta utbildningsnivå är grundskola. Så här kan vi inte ha det! Därför genomför vi och våra vänner i Alliansen den mest omfattande och kraftfulla reformeringen av utbildningssystemet i modern tid. reformeras både de obligatoriska och de frivilliga skolformerna grundligt. Vi får en ny skollag, ett helt nytt gymnasium, nya läroplaner och kursplaner för , en ny lärarutbildning, lärarlegitimationer, betyg i sexan och fler och tidigare nationella prov. Dessa reformer ska naturligtvis noggrant följas och utvärderas. Vid behov måste vi möjligtvis finjustera någon detalj. Att omsorgsfullt vårda reformer är nyckeln till ett konstruktivt reformarbete och till en framgångsrik skola. Utvärderingar är oumbärliga i sammanhanget. Kanske hade en bättre bevakning och uppföljning av reformerna bidragit till att motverka skolans utförsbacke . Regeringen tillsätter mot bakgrund av den oroande utveckling som jag beskrivit tidigare en utredning för att utvärdera effekterna av kommunaliseringen. Vi måste bringa klarhet i de komplicerade orsakssamband som lett fram till elevernas försämrade studieresultat, läraryrkets sjunkande status och bristerna i likvärdigheten. Regeringen har också föreslagit en parlamentarisk utredning för att behandla en del frågor som rör friskolor och vinsterna i friskolorna. Utöver detta har regeringen i budgetpropositionen aviserat att ett utvärderingsinstitut ska bildas . Syftet med institutet är att utvärdera effekterna av våra reformer. De utvärderingar som institutet genomför ska kunna initieras både av regeringen och av institutet självt. Utvärderingarna ska ligga till grund för våra beslut. Ett utvärderingsinstitut med denna utformning uppfyller på ett bättre sätt vårt behov av utvärderingar. Ett institut har på ett helt annat sätt möjlighet att bygga upp kompetens och en gedigen kunskapsbank. En enskild utredning saknar dessa förutsättningar. finns det tyvärr ett starkt motstånd mot friskolor. Visst finns det friskolor som är illa skötta. Det finns tyvärr också kommunala skolor som är illa skötta. Men dessa problem hanterar vi nu genom en ny skollag som skapar större likvärdighet. Dessutom har vi en skolinspektion som ska upptäcka de brister som finns och komma med förslag på hur både kommunala och fristående skolor ska förbättras. Ett fristående huvudmannaskap är inte i sig problematiskt, vilket tycks anse. Friskolor är en naturlig och positiv del av det svenska skolsystemet. Den modell vi införde åtnjuter stort intresse och respekt i andra länder, exempelvis och . Det gläder oss att Socialdemokraterna har närmat sig vår uppfattning gällande friskolor, men vi oroas över vad som händer om partiet gör en rejäl vänstersväng, vilket verkar ske med en ny partiledare vid rodret. var kritiska till kommunaliseringen när den genomdrevs. Men ser vi inga skäl till att återförstatliga skolan. En sådan reform skulle vara mycket kostsam och helt stjäla fokus från de omfattande reformer som vi nu sjösätter. Vi moderater anser dessutom i grunden att principen om decentralisering av makten är bra. Att kommunala huvudmän fattar beslut om framtiden utifrån insikter om och erfarenheter av den egna praktiska verkligheten är principiellt mycket klokt. får vi dessutom ett regelverk i form av en ny skollag som, till skillnad från den gamla, är anpassad till kommunaliseringen. Den nya skollagen kan på ett helt annat sätt upprätthålla en hög och likvärdig standard. Slutligen, herr talman: om kommunaliseringens effekt på resultaten i skolan är komplex, och vi har därför anledning att se över vad det är som har gått snett. Att grundligt försöka lära av det förflutna för att kunna blicka framåt och fatta bra beslut för framtiden har alltid varit inställning. Det är en förnuftig hållning till allt reformarbete. Därför yrkar vi bifall till reservation 4 under punkt 2 och i övrigt bifall till utskottets förslag i betänkandet i sin helhet. I detta anförande instämde och (båda M), i (C) samt och (båda KD). 98 (S): debatterar vi utbildningsutskottets betänkande UbU7 om . Det är ett betänkande som omfattar 160 olika motionsyrkanden om från den allmänna motionstiden . I betänkandet finns allt från stort till smått. Svensk grundskola står inför stora utmaningar. Några av de viktigaste utmaningarna för svensk skola är att kunskapsresultaten faller och att likvärdigheten i den svenska skolan håller på att kapsejsa. Jag ska tala lite om detta. Jag ska också tala om de två tillkännagivanden som utskott gör till regeringen i och med detta betänkande, vilket är spännande. Jag ska börja med det positiva. När jag besöker skolor runt om i träffar jag lärare och skolledare som brinner för sitt arbete. De möter elever som växer i kunskaper och självförtroende och som trivs och mår bra i skolan. Denna positiva bild av svensk skola och alla de lärare som arbetar där kommer inte alltid ut i debatten. Men man blir stolt som skolpolitiker när man träffar lärare och rektorer som brinner så mycket för att hjälpa dessa barn till vuxenlivet och till en bättre framtid. Men det finns också problem i skolan. Jag brukar säga att det är ett jätteproblem att 14 000 skolelever lämnade senast utan behörighet till gymnasieskolan. Det är den högsta siffra som någonsin har uppvisats i det svenska skolsystemet. Det jobbiga med siffran är att den är ett bevis på att kunskapsresultatet sjunker. Men när man tittar närmare på vilka elever det handlar om ser man också tydligt att likvärdigheten håller på att gå förlorad. , som var ett land som utmärkte sig därför att skolsystemet höll ihop och gav eleverna likvärdiga chanser i livet, börjar nu få ett skolsystem där barn till akademiker och välutbildade föräldrar klarar sig bättre i skolan medan barn till föräldrar som inte har någon utbildning klarar sig allt sämre. Klyftorna och segregationen i skolsystemet breder ut sig. Det är intressant att lyssna till , som gör analysen att den bristande likvärdigheten och den ökande skolsegregationen är en av huvudförklaringarna till de sjunkande kunskapsresultaten. Detta borde få en att dra öronen åt sig. Man borde fundera på vad det är som håller på att gå snett. Vilka åtgärder vidtar vi nu för att öka likvärdigheten och garantera alla elever rätt till en riktigt bra utbildning? Jag måste säga att jag är besviken på regeringen. Den gör inte tillräckligt mycket för att garantera en likvärdig skola. När säger att de flesta kommuner fördelar pengar utifrån någon form av pengsystem, mer eller mindre lika för alla, säger att systemet bidrar till att öka ojämställdheten i den svenska skolan. Vi säger då vi har föreslagit det och vi skriver det i vår första reservation att vi tycker att man ska vara tydlig med att kommunerna måste fördela pengar till skolor och elever efter deras behov. En öppen fråga som har lyfts fram i denna kammare är: Varför är regeringen så rädd att från säga att kommunerna måste fördela pengar till skolor efter skolornas och elevernas behov? Det är obegripligt. Vi visar i reservationen att vi också i vår budgetmotion har tilldelat skolan öronmärkta pengar för att vända trenden. Vi tror att man måste våga specialdestinera statsbidrag och rikta pengar till skolan för att vända trenden. Så kan man ge lärarna större möjligheter att se och utmana varje elev och göra skillnad i klassrummet. Det räcker inte med skolreformer som handlar om styrdokument och målsättningar. Det handlar också om att göra skillnad i klassrummet. Ingen kan påstå att det inte gör någon skillnad för läraren om det är 29 eller 24 elever i klassrummet. Det är klart att läraren har olika tid och möjlighet att utmana, stimulera och jobba med eleverna om man ser det på detta sätt. En annan fråga, som inte alls diskuteras så mycket i svensk skoldebatt som den borde, är frågan om alla de barn som går till skolan med en klump i magen. De är oroliga för att träffa sina kamrater som mobbar dem. Jag har träffat elever och jag är säker på att också ni har träffat dem som vittnar om hur de hade det i skolan. De berättar hur kränkta de var, hur oroliga de var och hur dåligt de mådde under sin studietid. Jag är helt övertygad om att vi gemensamt är överens om att detta är någonting riktigt allvarligt. Vi vet att de elever som blir kränkta i skolan inte heller kommer att kunna prestera ett skolresultat. Det är alltid så: En kränkt elev klarar inte på samma sätt som andra elever av att lära sig och att fokusera på skolarbetet. Det är en plikt att gå i . Det ställer ännu högre krav på rektor och skola att organisera en verksamhet som är helt fri från mobbning och trakasserier. Eleverna ska känna sig trygga i skolan. Därför välkomnar jag att nu gör ett tillkännagivande som säger att man ska studera både tillgängligheten och kvaliteten i elevhälsan. Det är någonting som dessa elever ofta upplever inte fanns där när de behövde det. De blev inte bemötta med tillräcklig respekt när de först slog larm och sade: Jag mår inte bra! Det är ett stort steg för ett litet barn att gå till en vuxen och säga: Det här är inte bra. Jag mår inte bra. Kompisarna behandlar mig illa! Då är det oerhört viktigt att elevhälsan och andra vuxna reagerar mycket snabbt.