prot · GY09116 · 2011-06-15 00:00:00 — Den borgerliga regeringen fortsätter att sänka skatten trots stora hål i välfärden. Det är förvisso en konsekvent politik, men den är ologisk och ohållbar. För att vi ska kunna täppa till hålen i välfärden måste folk komma i jobb. För att vi ska kunna utveckla välfärden måste folk komma i jobb. Men för det räcker inte sänkta skatter och utbudspolitik. Det krävs aktiva åtgärder, det krävs matchning genom utbildning och trygg omställning, det krävs forskning och utveckling och det krävs satsning på entreprenörskap och företagande. Vi har alla hört statsministerns oerhört optimistiska prognoser här , men det är tyvärr fortfarande mycket långt kvar dit. Jag är rädd för att det inte räcker med sänkt krogmoms för att nå dit. I detta anförande instämde , och (alla SD). 96 Statsminister (M) replik: Jag hoppas att det finns några som har varit kvar och lyssnat på anförande. då vi har lyssnat till rödgröna ledare som har talat om vad deras respektive partier vill, utan någon som helst ambition att framställa det som att de samarbetar med varandra, kom en person som talade om den samlade oppositionens framgångar. Då menade , och allt de redan gjort tillsammans, allting de bör göra tillsammans framöver. Och visst finns tecknen i skyn. angriper mig varenda gång, precis som , för arbetslinjen denna upprördhet över att vanligt folk som jobbar ska få mer i plånboken och denna vilja att växla den politiken för att i stället ge mer i bidrag till dem som inte arbetar. Mer ersättningar till dem som inte arbetar, säger , och det tycker ju också . Vårt skydd mot detta, mot att det här inte ska bli en riksdagsmajoritet som tar över , är det finanspolitiska ramverket. Jag ser att en del tycker att det är konstigt att detta diskuteras, men det beror på att det är kärnan i regeringsmakten i . För att undanröja möjligheter till kortsiktiga ansvarslösa majoriteter har vi ett finanspolitiskt ramverk till skydd mot det som nu försöker göra sig till tolk för. Om ni inte är beredda att ta ansvar för gemensamt och långsiktigt ska ni inte heller kunna förstöra det kortsiktigt och ansvarslöst. Helt korrekt har därför skrivit en debattartikel där han i grunden ifrågasätter det finanspolitiska ramverket. Han föreslår i realiteten en återgång till den ordning som gällde före mitten av 90-talet och innan vi fick detta på plats. Det är vägval för . Det kallar han makt åt . Det kallar jag grunden för hur vi kommer bort från den stabila regeringsmakten, kommer bort från en ansvarsfull politik för jobb och för ett sammanhållet . 97 (SD) replik: Det här regelverket är inte till för att regeringen ska kunna köra över majoriteten i , folkets främsta företrädare. De här reglerna är till för att garantera stabilitet i statsfinanserna. Men det regeringen gör , och ser ut att göra vad gäller till exempel jobbskatteavdraget och en del andra frågor, är att sända ut tydliga signaler till riksdagsmajoriteten: Det spelar ingen roll vad ni beslutar här i för det är bara tillkännagivanden, det är inte så skarpt, och vi behöver inte bry oss om det utan vi jobbar på och har vår arbetslinje. Det är inte avsikten med det här regelverket. Avsikten är inte att regeringen ska köra över . Men det är det man är på väg att göra . Det här handlar i grunden om vilket samhälle vi vill ha. Vi pratar inte om att äventyra statsfinanserna. Vi pratar om prioriteringar. Statsministern prioriterar fortsatt sänkta skatter och jättedyr krogmoms för nästan inga jobb alls. Vi prioriterar att utveckla välfärden. Det är det som är skillnaden. Det handlar inte om att äventyra statsfinanserna. Det handlar om att motverka regeringens lönedumpningspolitik därav de arbetsmarknadspolitiska beslut som den samlade oppositionen här i kammaren har fattat. Med försämringar i trygghetssystemen ända sedan man tillträdde, drömmar om en framtida låglönemarknad i , är det ett tyst systemskifte som vi i alla fall till varje pris vill motverka. Vi vill stärka välfärden, vi vill stärka vården, vi vill stärka skolan och vi vill stärka omsorgen. Vi vill återupprätta a-kassan som en trygg omställningsförsäkring. Vi vill ha en rättvis beskattning för dem som är pensionärer, som har arbetat och slitit i hela sina liv men orättvist beskattas högre än löntagare. Det är det som är skillnaden. Den finns i prioriteringar, inte i huruvida vi vill vara rädda om statsfinanserna eller inte. Det är en ohederlig argumentation. 98 Statsminister (M) replik: Titta i efterhand på en utskrift av det ni hörde säga nu och jämför det med vad ni har hört från socialdemokrater och andra vänsterföreträdare . Gå igenom det punkt för punkt ska ni se hur svensk politik ser ut. Då säger jag det igen: Om ni är beredda att ta gemensamt ansvar för att avveckla arbetslinjen och öka bidragen till dem som inte jobbar, ta ned hela vår jobbpolitik, må så vara. Men framställ det inte som att ni kan ha kortsiktiga ansvarslösa majoriteter här och hävda att det finanspolitiska ramverket inte kom till för att skydda oss just precis från det. har alltid det ultimata vapnet i misstroendevotum om ni vill byta regering. Det finanspolitiska ramverket sade just detta: måste kunna regeras också av en minoritetsregering när den samlade oppositionen egentligen inte är överens om vart ska utan bara är överens i förstörelselusta eller i kortsiktiga ensidiga majoritetsomröstningar. Det är det som är vägvalet för . Ledaren för den samlade oppositionen, om jag har förstått , är den ende som har talat öppet om alla segrar som har varit. Jag hoppas att vi ska slippa se fler sådana segrar . 99 (SD) replik: Jag hoppas att vi när vi kommer till höstbudgeten slipper se regeringen baka in kontroversiella förslag som man vet inte har stöd i . Men man vet att det blir oerhört svårt för oppositionen att fälla förslagen om man bakar in dem i budgeten. Jag hoppas slippa se det, för det var inte syftet med detta regelverk. Syftet var inte att regeringen ska köra över riksdagsmajoriteten. Jag sade tidigare till statsministern att vi har ungefär en halv miljon människor i det outnyttjade arbetskraftsutbudet. Ändå fortsätter man med utbudspolitiken, att arbetsutbudet ska öka till varje pris genom olika åtgärder, försämringar i trygghetssystemen och ytterligare sänkta skatter. Det är de ytterligare sänkta skatterna som är själva arbetslinjen. Statsministern säger att vi vill stoppa arbetslinjen. Det är inte fråga om det. Men vi tror inte längre att skattesänkningar är det enda som kan göra att arbetslinjen lever vidare, tvärtom. Människor ska arbeta. Vi tror att det behövs andra satsningar än fortsatta skattesänkningar för att upprätthålla just arbetslinjen. 100 Närings- och energiminister (C) replik: Jag ska säga några ord om det finanspolitiska ramverket. Jag vet nämligen varför det kom till. och Socialdemokraterna gjorde upp i en krissituation . Det kom till därför att oppositionen inte skulle kunna plocka vissa godbitar ur en budget. Det är självklart att en regering ska lägga fram en hel budget som sedan går till . Det är det som har skapat stabilitet. Det var som föreslog de här reglerna, och vi är mycket stolta över det. Den andra frågan jag vill ta upp gäller att vi står inför ett historiskt generationsskifte på arbetsmarknaden. Det är 1,6 miljoner pensionsavgångar. Man säger från Arbetsförmedlingen att det är 250 000 fler , och det kommer att skapas luckor på arbetsmarknaden. Det kommer också att bli stora bekymmer i många av våra mindre kommuner. Många av våra yrkesgrupper finns i offentlig sektor där generationsskiftet blir tufft. av distriktssköterskorna ska pensioneras . Sanningen är att välfärdens problem skulle ha varit ännu större om vi inte hade haft invandring. En av sex undersköterskor, en av tre apotekare och en av fyra läkare har utländsk bakgrund . Helt avgörande för den svenska välfärdens framtid är därför att vi har ett attraktivt mottagande och att vi väljer att ta emot många invandrare. Vi behöver också stärka företagandet, inrätta fler nystartskontor, ha fler mikrolån och införa nystartszoner. Vi behöver jobba vidare med etableringsreformen, där man överför ansvaret till arbetsförmedlingarna. Det handlar alltså om större fokus på jobb, bättre validering av utländsk utbildning, praktikplatser och mycket annat. När jag tittar på alla de här åtgärderna ser jag att är emot. Här står och pratar om att välfärden behöver bli bättre, men sanningen är att välfärden i mångt och mycket vilar på att vi har invandrare som har kommit hit och som jobbar i välfärden. Hur ska och klara välfärden framöver om vi inte har öppna gränser och välkomnar människor att komma hit? 101 (SD) replik: Jag har medvetet inte pratat så mycket invandring , för varenda gång vi har haft debatter i kammaren har jag fått det här motargumentet: Den där och de där pratar bara om invandring. De är inte intresserade av någonting annat. Det höll ganska länge, men är klockan ungefär 12.30. Vi har hållit på . fick jag den här repliken. Den var inte oväntad på något sätt, men så är det. Jag har ingenting emot debatten, men jag vill ändå göra en poäng av att det inte är jag som söker den här debatten , utan det är i första hand regeringsföreträdare som gör det. Jag sade tidigare till statsministern att vi har ett outnyttjat arbetskraftsutbud i det här landet som innehåller ungefär 500 000 människor. säger nu att vi behöver mer arbetskraft. Jag hävdar att det inte i första hand är så. Det kan naturligtvis hända att det uppstår brist inom vissa sektorer, men i första hand behöver vi ställa om den arbetskraft vi har, det outnyttjade arbetskraftsutbud som finns i det svenska samhället . Det är de som måste matchas mot de behov som finns på arbetsmarknaden. Det är de som ska kunna ta de här jobben, som finns i svenska företag. Företag skriker efter kompetens, men vi kan inte försörja dem med kompetens, för den här regeringen bedriver ingen matchningspolitik. Ni har fullständigt misslyckats att anpassa det här landets arbetskraft till de strukturella förändringar som har skett . Ni har komplett misslyckats. Det enda er politik syftar till är att öka arbetskraftsutbudet så mycket som möjligt för att hålla nere lönerna. Det är en traditionell borgerlig lönedumpningspolitik som ni ägnar er åt. Prata inte om ytterligare behov av arbetskraft! För det behovet finns inte, åtminstone inte om utgångspunkten är att vi ska bygga välfärd och att vi ska bygga ett land där man har trygga arbeten och trygga villkor på arbetsplatsen, där vi ser till svenska löntagares intressen. Då behövs inget ytterligare arbetskraftsutbud. 102 Närings- och energiminister (C) replik: Jag pratade välfärd därför att nämnde just det, men han glömde att tala om att en stor del av dem som jobbar i välfärden har utländsk bakgrund. Det är klart att jag tar upp den debatten med . Vi skulle inte klara dagens välfärd om vi inte hade alla som jobbade som sjuksköterskor, som läkare, inom och i övriga välfärdsområden. Sedan säger att vi har misslyckats med sysselsättningspolitiken. Det är 260 000 fler som jobbar . Vad läser för statistik och fakta? Det är 260 000 fler än 2006. En viktig del i detta är de människor som har kommit hit från andra länder. Dem vill slänga ut. De människorna vill inte ska finnas i den svenska välfärden. Min fråga till är: Hur ska vi klara arbetskraftsförsörjningen om vi ska slänga ut invandrarna och om vi ska stänga våra gränser? Välfärden kommer inte att fungera då. Tala om det för svenska folket! Jag tror att det är väldigt många som är glada över att de som kommer hit får jobba och vill jobba och göra rätt för sig. Vi ska se till att det också blir möjligt. Men du är svaret skyldig. Hur ska vi klara välfärden? 103 (SD) replik: Jag är övertygad om att välfärden hade sett ytterligare lite bättre ut om vi inte hade haft en arbetslöshet på och hundratusentals människor i arbetslöshet. Hade vi kunnat få dem i jobb hade det sett betydligt bättre ut. Jag vet inte vem som pratar om att slänga ut invandrarna. Sådana kategoriska utfall har jag hört från i nästan alla replikskiften. Det är ingen som pratar om att göra det. Det är ingen som pratar om att invandrare inte ska få finnas i den svenska välfärden, ingen annan än , i den här kammaren. Jag pratar om något annat. Innan man fortsätter att prata om att ytterligare människor måste komma hit för att ingå i arbetskraftsutbud tycker åtminstone jag, som vill se ett Välfärdssverige, att vi ska se till att den halvmiljon människor som är outnyttjad i arbetskraftsutbudet får en möjlighet att bli en del av det svenska samhället, en möjlighet att komma in på arbetsmarknaden. Men det är inte viktigt för den här regeringen. Det enda som är viktigt är att arbetskraftsutbudet ökar så mycket som möjligt så att lönerna blir så låga som möjligt. Lönedumpning handlar det om. (Applåder) I detta anförande instämde (SD). 104 Socialminister (KD) replik: Jag tycker att det finns en viktig sak som kanske borde sägas i den här debatten i och med att felaktigheter har upprepats . Det handlar om arbetslösheten. Man får ett intryck och det har sagts att arbetslösheten kommer att ligga kvar på en väldigt hög nivå. Varje person som är arbetslös, som inte har ett arbete att gå till, är naturligtvis ett nederlag. Men vi ska se framför oss att enligt de prognoser som finns kommer vi att vara nere i en arbetslöshet på i storleksordningen . Med det gamla sättet att räkna, som de flesta av oss är vana vid, handlar det om en arbetslöshet på i storleksordningen . Det är historiskt fantastiska siffror. Prognoser är prognoser, men det handlar om att vårda det här. Jag har i tidigare partiledardebatter efterlyst besked från om vad vill på vårdpolitikens område. tycks det som att de har skrivit av rubrikerna från budgetpropositionen och presenterar det som sin politik. Men att läsa vårdpolitiska program tar inte särskilt lång stund, ungefär lika som ett blixtnedslag, skulle jag bedöma det som. Men säger att tillgänglighet är viktigt. Ojämlikheten i vården måste bekämpas. Väntetiderna på akutmottagningarna måste kortas. Vi måste åtgärda platsbristen. Vi måste åstadkomma en bättre barn- och ungdomspsykiatri. Skolhälsovården ska stärkas. Då undrar jag: Vad vill ni göra utöver det som regeringen redan gör? 105 (SD) replik: Jag kan börja med barn- och ungdomspsykiatrin. Det har gjorts en del. Det har funnits ambitioner. Det har funnits löften, inte minst, från om satsningar. Tyvärr jag vill inbilla mig att jag har instämmande åtminstone delvis från när det gäller det är man inte helt nöjd med de här satsningarna. Det har nämligen i första hand handlat om resurser. Det har inte handlat om satsningar på fler slutenvårdsplatser för unga, utan det har handlat om andra saker. Jag sade att vi har en situation där det finns sju gånger fler psykiatriplatser till brottsdömda än till barn och ungdomar. Jag tycker att det låter fullständigt bisarrt att vi har det förhållandet som 100 000 barn och ungdomar söker sig till den psykiatriska vården . Det är en situation som borde rättas till. Det finns en högre efterfrågan på platser än vad som erbjuds. Vissa landsting har inga platser över huvud taget. Det måste man kunna åtgärda. Jag tror inte att det i första hand är ökade resurser som krävs för det. Det har visat sig att det inte är det, utan det är tydligare styrning och tydligare direktiv om att det här ska erbjudas. Det ska finnas i varje landsting, helst i varje kommun. Det är en viktig sak när det gäller det här. Sedan har vi samhällsvården för unga, som är kopplad till det här, där tiotusentals unga hamnar på olika sätt. Där finns det också enorma brister i tillgänglighet. Det handlar om möjligheter att upptäcka brister inom den här verksamheten och så vidare. Det jag efterlyser här är inte i första hand mer pengar, även om det är klart att det behövs, utan tydligare styrning, tydligare direktiv och tydligare regler för vad som förväntas av kommuner och landsting. Som jag sade: En satsning på skolhälsovården är kanske det allra viktigaste för att komma åt den psykiska ohälsan bland barn och unga i ett så tidigt skede som möjligt. 106 Socialminister (KD) replik: När det gäller skolhälsovården kommer vi att få en ny skollag. I den blir det väldigt tydligt vad som gäller för kommunernas ansvar för skolhälsovården. Men regeringen nöjer sig inte med det, utan vi ger också pengar till kommunerna för att kunna förstärka på det här området, just för att ha en första linjens sjukvård för barn och ungdomar på ett sätt som har saknats tidigare. När det gäller barn- och ungdomspsykiatrin har vi satsat 215 miljoner för att korta väntetiderna. Vi har dessutom en lagstiftning som gör att inget barn ska behöva vänta mer än en månad på att träffa BUP mot tidigare tre månaders tid. Det är en särskilt skarp vårdgaranti. När det gäller tillgängligheten har vi genom kömiljarden nått en situation, som jag visserligen ännu inte är nöjd med, men där nio av tio patienter får vård inom vårdgarantitiden. När det gäller ojämlikheter i vården arbetar vi oerhört metodiskt för att upptäcka och åtgärda skillnader. Det är inte acceptabelt att människor diskrimineras eller behandlas olika för att de är av olika kön, har utländsk bakgrund eller annat. Det ska vara lika. Frågan kvarstår dock: Vad vill göra utöver det regeringen gör? 107 (SD) replik: Jag har försökt beskriva vad vi vill göra utöver det regeringen gör, för jag upplever inte att regeringen gör särskilt mycket. Var det 214 miljoner sade att man skjutit till? Det räcker inte. Om det nu är så att man gör vad som krävs, varför har då antalet platser inom till exempel barn- och ungdomspsykiatrin minskat , tror jag, ? Det finns bara ungefär 160 platser i hela landet. Varför ser det ut så? Varför motsvaras inte de behov som finns om man nu gör de här satsningarna? Som jag sade inledningsvis har jag hört lova satsningar. Jag har hört lova att vidta de åtgärder som krävs. Men har det gått med som socialminister, och tyvärr går utvecklingen åt fel håll. Därför behövs det starkare styrning, tydligare direktiv och tydligare regler för kommuner och landsting. Sedan behövs naturligtvis också mer resurser, och det skjuter vi till i våra budgetar och i vår budgetmotion. 108 (V): Vården har kommit i centrum för den politiska debatten . Det beror väl inte enbart på att driver kampanjen för världens bästa vård utan privata vinster, men det har lett till att vi har varit ute och träffat mängder av företrädare för personal, anhörigföreningar, patientföreningar och människor som är beroende en god vård och som vill att vården ska fungera för alla. Vi har också stött på en hel del problem inom vården . Några av dem var väl kända; några kanske var lite överraskande. Men det som är det genomgående temat är att det finns en oro, framför allt bland dem som arbetar i vården men också dem som utnyttjar vårdens resurser, för att vi är på väg åt fel håll. Vi har en vård i världsklass. Det ska man inte låtsas som att vi inte har. Vi ska inte svartmåla. Men vi har en vård som dess värre håller på att försämras. Förutsättningarna för den vården försämras också genom en del politiska beslut. En majoritet i denna kammare har tidigare beslutat om etableringsfrihet, vilket innebär att de stora riskkapitalbolagen när som helst kan öppna en vårdcentral och demokratiskt valda politiker kan inte motsätta sig det. En majoritet i denna kammare har beslutat om gräddfiler i vården. Även i den offentligt finansierade vården kan man numera ta sjukvårdsförsäkrade patienter snabbare än de patienter som inte har en privat försäkring utan som bara har betalat skatt och trodde att det räckte med det. Jag har varit runt till exempel i utanför och fått en hel del berättelser om hur det moderata skyltfönstret vårdval slår mot de områden som behöver resurserna allra bäst, hur man har fått rusta ned vårdcentralen i trots att behoven har ökat, hur man har tagit från vårdcentralen i och dragit ned antalet tjänster med 19 som antalet patienter är oförändrat. Det finns också en jämförelse mellan två delar av län och . Jag använde jämförelsen i en debatt som vi hade om den ojämlika vården, och siffrorna är precis lika aktuella . På bor det ungefär 65 000 personer. Där finns det tolv vårdcentraler. Där finns 194 privata specialister. Där har man registrerat 26 276 besök inom primärvården . I bor det något fler människor, ungefär 83 000. Där har man sex vårdcentraler. Det var tolv på . I har man fem privata specialister. Det var 194 på . I har man gjort 7 485 besök inom primärvården jämfört med drygt 26 000 på . Man måste gratulera Botkyrkaborna till att vara så friska att de inte behöver mer vård. Det är ju fantastiskt. Men så visar statistiken att det är precis tvärtom. Det är Botkyrkaborna som har de mest allvarliga kroniska sjukdomarna. De har det största vårdbehovet, men vårdvalet i utformning styr över resurser från dem som behöver vård till dem som efterfrågar vård, och det är något helt annat. Det här är en ojämlik vård som vi ser effekterna av. Men det är också en ojämställd vård, där män får bättre vård och dyrare mediciner än vad kvinnor får. Det är en vård som i stället för att kompensera och ge dem som behöver vården mest allra bäst förutsättningar ökar skillnaderna mellan klasser och mellan könen. Vi har också fått in riskkapitalbolag som är de stora ägarna av de vårdföretag som finns i . Det är riskkapitalbolag som har placerat sig i skatteparadis. I ett tidigare replikskifte sade att han var emot skattesmitning. Ja, men han gör ju ingenting åt det, för här är det riskkapitalbolag som äger skolor men också vård- och omsorgsföretag. De placerar sig i , och i syfte att undgå att betala skatt. Det är nämligen hela deras affärsidé: att leva på skattepengar och ta ut vinster av skattepengar men inte bidra med en krona till de skatter som finansierar välfärden i . Jag menar att vi har en ansvarslös regering och en ansvarslös politik som tillåter att detta fortsätter. Vad ska vi göra då? Någonting som de privata bolagen aldrig kommer att göra är att satsa på förebyggande vård och folkhälsa. Det är inte så lönsamt. Det är kortsiktigt väldigt svårt att få lönsamhet i folkhälsoarbete. Vi ser nu på vårdcentralerna hur just detta arbete rustas ned. Vi har fått mängder av reaktioner som går ut på det. Vi behöver en handlingsplan för folkhälsoarbetet, och vi i har också avsatt 1 miljard som vi kallar för en folkhälsomiljard till förebyggande arbete för att minska vårdbehovet i ett senare läge. Vi måste satsa på vården och se till att sjuksköterskor kan utvidga sin kompetens på samma villkor som läkare kan. Så är det inte . Sjuksköterskor får ta studielån för att vidareutbilda sig och få en specialistkompetens. De bekostar i stor utsträckning den utbildningen själva, och lönehöjningen som man eventuellt kan få när man sedan är klar är så liten att den knappt kompenserar för de ökade studieskulderna. Vi måste se till att höja lönerna, och här tror en del företrädare i den här kammaren att bara man får fler arbetsgivare höjs lönerna automatiskt. Jag skulle bara vilja påpeka att de allra lägsta lönerna inom kvinnodominerade yrken på den svenska arbetsmarknaden finns inom handeln. Där är det ingen brist på arbetsgivare. De finns inom hotell och restaurang. Det är inte så att det finns få företag där. De finns inom städbranschen, och det är inte så att det är få som bedriver företag inom den branschen. Det är alltså inte privatiseringen som kommer att leda till ökade löner, utan det är politiska beslut som innebär att vi bekämpar de låga löner som kvinnor dras med i vården. Kvinnorna betalar välfärden genom sina låga löner. Vi har haft utgångspunkten att vård inte ska ges efter plånbok utan efter behov, och det ser vi ett allt starkare behov av med den politik som förs . Låt mig också säga någonting om den fattigdom bland barn som statsministern väljer att raljera över. Att vi har ett relativt fattigdomsbegrepp beror ju på att barn som lever i och som inte kan unna sig ens bråkdelen av det som deras kamrater kan får oerhört svårt att hävda sig socialt.