prot · GY09108 · 2011-05-31 00:00:00 — Även om utvecklingen stannade av när man valde att lägga ansvaret på marknaden har vi kommit i gång igen när man har förstått att staten måste ta ett ordentligt ansvar för detta. Man lämnar nu det gamla kopparnätet. Anledningen till att jag ville debattera med ministern är att jag känner att man borde kunna ställa högre krav på , som äger nätet. Det finns andra sätt att hantera detta på. Även om det kanske inte är så många som kommer i kläm tycker jag att det är tillräckligt många för att vi inte ska vara nöjda och för att vi ska känna att det inte får gå till så här. Vi kan inte lämna dessa människor i sticket. Återigen tycker jag att vi ska vända på det. Vi ska inte hänvisa de äldre personer som kommer i kläm till och säga: Ni får faktiskt kräva er rätt! Vi kan i stället säga till : Ni måste göra det här bättre! Det är inte rimligt att ni stänger ned det fasta kopparnätet innan ni har en fungerande lösning för dessa personer. Det tycker jag är det minsta man kan begära. Det handlar om att alla ska kunna känna sig trygga. Även om, som ministern sade, det kanske bara är ett tiotal som kommer att stå utanför denna lösning och kanske blir tvångsförflyttade som den äldre farbrodern nu har blivit kan jag inte acceptera det. Det borde inte heller ministern göra. 116 (S): Det blir kanske så här när det handlar om tre olika interpellationer med lite olika ingångar; debatten spretar i väg lite grann. Men ministern har valt att besvara våra tre interpellationer i en klump, och då blir det så här. Man kan inte låta bli att jämföra lite grann med järnvägen. Vi har mängder av operatörer aktiva på området elektronisk kommunikation. är i stort sett alla verksamheter beroende av fungerande stamnät. När man nu klipper ned det fungerande stamnätet mellan vissa byar ute i landet är det klart att befolkningen undrar om det kommer att bli som med banan mellan och . Man stängde ned den, och det blev inget mer. Är det någon skillnad mellan IT-infrastrukturen och järnvägen? Är den bättre , mer effektiv, mer rättssäker och mer ändamålsenlig än järnvägens infrastruktur? Det kan vi fundera över. Regeringen ansvarar för att en samordnad strategi och utbyggnad av den nya fungerande infrastruktur för IT-kommunikation kommer till. Då är vi inte behjälpta av ett lapptäcke som bara täcker vissa delar av landet. Regeringen måste ta sitt ansvar och se till att staten står för samordningen av det fysiska kabelnätet så att vi kan få ett bra fungerande stamnät. På så sätt kan vi få konkurrens mellan de tjänsteoperatörer som ska verka på nätet. Här krävs ett samlat ansvar. Det borde vara så att avvecklingen av kopparnätet resulterar i en utveckling av fibernätet. Så kan vi få en tillväxt och en regional utveckling. Vi vill inte ha det som med järnvägen. 117 (S): Vi som debatterar här är väldigt angelägna om att få det sista ordet i våra repliker. Jag vill berätta för statsrådet, och det är hon säkert medveten om, att det inte är alltför länge sedan som den här kammaren debatterade just de här frågorna om kommunikation och framför allt kommunikation i glesbygd. Där har vi socialdemokrater tagit ett politiskt ställningstagande som jag är väldigt glad över. Vi anser att rätten till telefoni i glesbygd bör ses över. Det finns en anledning till att vi har landat i just det. Det bygger i mångt och mycket på de berättelser som vi fått höra när vi åker hem till våra valkretsar och våra hemkommuner. Det finns människor där ute. Vi som representerar glesbygden har hört berättelserna staplas på varandra om att det här inte riktigt fungerar. Jobb, utveckling och framtid måste tillhöra det här landets mest glesa områden också. Därför har vi landat i en reservation. Vi tycker att man måste se över hur det här fungerar i verkligheten. Det är ofta en sak att teoretiskt beskriva att det finns ett ansvar. PTS säger att det inte finns någon som saknar fast telefoni. Jag har stått i den här talarstolen ett antal gånger och försökt att beskriva hur mobiltelefonerna inte fungerar. Det finns vita fläckar där. Därför känner människor som bor i glesbygden sig otrygga. Man är orolig för att man inte ska kunna kommunicera via mobil, och trygghetslarmet fungerar inte. Ska man då lämnas och bli isolerad? Som socialdemokrat känner jag mig stolt över att vi har lämnat ifrån oss en reservation där vi poängterar att hela landet ska leva och att telefoni är en del av samhällsservicen och en del av välfärdsbygget och därmed också bör omfatta alla människor i det här landet. 118 Statsrådet (C): Alla delar av både kan och ska växa. Jag är helt övertygad om att det finns tillväxtmöjligheter i varenda region och att varenda del av vårt land faktiskt kan och ska växa . Men ska vi kunna göra det måste tillväxtens blodomlopp fungera. Då behöver vi ha tillgång till grundläggande saker som att kunna få tag på livsmedel, tanka våra bilar och kunna kommunicera med omvärlden, till exempel via telefoni. Vi ställer, och vi ska ställa, väldigt höga krav på marknadens aktörer när det gäller elektroniska kommunikationer. Jag är väldigt glad för att Sonera faktiskt har gjort ett starkt ensidigt åtagande om att sköta omställningen från kopparnäten på ett ordnat sätt. De har också svarat på regeringens begäran när vi har bett dem berätta vilka abonnenter som de inte kommer att klara av att erbjuda en ersättningstelefoni eller vilka abonnenter som inte kommer att kunna ringa med något annat företag. Regeringen har kunnat konstatera att det rör sig om fem tio personer . Det är inte personer som kommer att flyttas ned från någon fjälltopp, utan det är personer som kommer att få hjälp att få telefoni via den statliga upphandlingen som går via PTS eftersom det inte fanns någon operatör som klarade av det. Vad man vill ha och vad man anser sig behöva för att kunna leva ett gott liv förändras . handlar det inte bara om telefoni, utan det handlar också alltmer om bredband som tog upp i sin interpellation. Därför är det väldigt viktigt att lyfta fram att regeringen gör omfattande satsningar för att komplettera marknadens förmåga att bygga ut ett bredband i världsklass i hela landet. 20112014 satsar vi bland annat som medfinansiering i de angelägna Fiber-till-byn-projekten som lyfte fram. Överläggningen var härmed avslutad. 19 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2010/11:142 till socialförsäkringsutskottet /11:144 till miljö- och jordbruksutskottet /11:150 till finansutskottet Skrivelse 2010/11:137 till utbildningsutskottet Motioner 2010/11:Sk4 till skatteutskottet /11:A12 till arbetsmarknadsutskottet EU-dokument KOM(2011)275 och KOM(2011)276 till justitieutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2011)288 till näringsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . 20 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2010/11:FiU40 betänkande 2010/11:TU19 betänkande 2010/11:NU21 Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2010/11:MJU24 betänkande 2010/11:CU20 betänkanden /11:SfU8 och SfU9 betänkande 2010/11:AU9 Anmäldes och bordlades Propositioner 2010/11:146 Förbättringar inom familjepolitiken 2010/11:147 Enklare fusion av aktiebolag 22 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen och av tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut.