prot · GZ0935 · 2011-11-23 00:00:00 — Låt mig spinna vidare lite på den debatt som hade lite tidigare om euron. Kommissionen har presenterat hur man skulle kunna gå fram med euroobligationer. Jag skulle vilja veta hur ställer sig till det förslaget. Är det en framkomlig väg med de nya konstruktioner som kommissionen föreslår? har och de borgerliga partierna avvisat detta. Jag tycker att det är olyckligt att avvisa euroobligationer när man inte har något alternativ. Vi är på väg in i en väldigt allvarlig fas av finanskrisen. Finanskrisen har blivit en skuldkris som återigen påverkar bankerna. Då tycker jag att den borgerliga regeringen står väldigt passiv och tomhänt när den avvisar euroobligationer utan att ha något alternativ mer än marknadens disciplinerande verkan, och den har uppenbarligen inte fungerat utan bara förvärrat. 32 (FP) replik: Det var överraskande att det skulle bli en applåd för någonting som innebär att ett land som eller, mer aktuellt, skulle låna ut mer eller mindre villkorslöst till sydeuropeiska länder som är i kris. Det är den faktiska innebörden av euroobligationer. Man kan också uttrycka det på ett annat sätt, nämligen att ska trycka pengar som kan fylla kassakistorna i de länder som har problem. Det är möjligt att krisen blir så svår att tvingas ta på sig ett ansvar att fylla på med nya lån till de här länderna. Det är helt emot, och jag är helt emot euroobligationer. Det har två effekter. Den ena är att man sänker trycket på de här länderna att vidta åtgärder så att de minskar sina underskott och kommer till rätta med sina skulder. Det är inte önskvärt. Den andra effekten är att det leder till högre inflation. Det är framför allt av det skälet som det är djupt impopulärt i . Jag tror att det är politiskt omöjligt i , åtminstone . Varför skulle ansluta sig till ett förslag som är dikterat för att lösa upp politiska problem i länder som är oförmögna att vidta de rätta åtgärderna i stället för att hålla kvar trycket på att de här länderna måste komma till rätta med sina grundläggande problem? Det är min huvudinvändning. Vi måste hålla uppe trycket. Den nya spanska regeringen är en borgerlig regering som inte vidtar riktiga åtgärder. går räntorna upp i . Tänk om de skulle få löften om euroobligationer. Då skulle trycket helt försvinna. 33 PER ÅSLING (C): sökte många svenskar en bättre framtid i . De som gjorde resan gjorde den inte i tron att de skulle få överflöd och lyx, utan de trodde att de skulle få arbete. De visste att det krävdes uppoffringar och hårt arbete också i det nya landet. De reste för att få möjlighet att bygga något nytt och ta sitt eget öde i sina egna händer. Det här är en dröm som också behövs i . Vi har mycket som är fantastiskt i vårt land. Vi har en hög utbildningsnivå, social trygghet, låg korruption och ordning i de offentliga finanserna. Men också i vårt land finns det många som inte ser någon möjlighet att förverkliga sina drömmar. De vågar inte ens drömma längre. Därför behöver vi en politisk ambition om nybyggarlandet. Människor ska våga satsa, vara entreprenöriella och förverkliga sina drömmar. Det är nästa stora svenska projekt, en ny satsning. Låt oss kalla den småföretagarlinjen. är väl rustat. Trots den finansiella storm som svept fram över står de svenska statsfinanserna stabila. stabiliseringspolitik med starkt centerinflytande visar nu tydligt sitt värde. När andra europeiska länder tvingas skära ned och hålla igen kan vi i satsa i krisen. Vi kan bygga för framtiden och förbättra vårt lands konkurrenskraft. ligger i topp inom EU när det gäller offentliga investeringar. Vi ligger på en nivå strax , och det är en nivå som vi brukar ligga . Men vi kan inte heller blunda för utmaningar. Det handlar om att korrigera decenniers misslyckanden på det integrationspolitiska området, om att ge de tusentals ungdomar som står utanför arbetsmarknaden framtidstro och om att öka vardagstryggheten för den del av de svenska hushållen som saknar en vettig ekonomisk buffert. Det handlar också om att göra hela landet delaktigt i tillväxt och jobbskapande. Under alliansregeringen har det blivit mer lönsamt att gå från bidrag till arbete. handlar det om ett par hundra tusen arbetstillfällen som ett resultat av en ny ekonomisk politik. Reformer som sänkt restaurangmoms och sänkta arbetsgivaravgifter gör det lättare att anställa och underlättar främst de ungas inträde på arbetsmarknaden. är det uppenbart att det krävs ytterligare reformer för att sänka trösklarna för de grupper som har svårast att komma in. En hårt sammanpressad lönestruktur förenad med höga ingångslöner och en stelbent arbetsrätt gav tydliga negativa effekter på viljan att anställa den som stod utanför. Därför är det ett välkommet steg att finansministern bjudit in parterna till att diskutera hur trösklarna kan sänkas. Jag vill inskärpa vikten av att samtalen leder till resultat. Genom och därigenom regeringens arbete får människor i landets glesare delar större möjligheter att inte bara bo kvar utan också skapa sig en bättre framtid och förverkliga sina ambitioner. Genom finansierade satsningar på fysisk och digital infrastruktur förbättras villkoren för utbildning, arbete och företagsamhet i hela landet. Regelförenklingar och satsningar på de gröna näringarna, som är basen för tillväxt på landsbygden, förbättrar villkoren för företagande, sysselsättning och utveckling. Med det som grund bör tas ytterligare steg genom en garanterad grundservice i hela landet, genom ytterligare satsningar på de gröna näringarna, genom Matlandet , gårdsförsäljning och Skogsriket, för att nämna några exempel. Att öppna möjligheter är nödvändigt för att frigöra människors förmåga, men det måste förenas med åtgärder som rustar henne till att kunna möta utmaningar och ta ansvar för sin framtid. Det största svek samhället kan stå för är att svika de ungdomar som tvingas lämna skolan med otillräckliga kunskaper för arbete eller fortsatta studier. Att så många som nästan var fjärde elev lämnar eller gymnasieskolan utan att vara godkända, vilket varit fallet under många decennier, är en skamfläck i svensk skolpolitik. Att ge fler unga möjlighet att forma sin egen framtid måste vara en huvuduppgift för varje regering, och det ska även ge avtryck i den ekonomiska politiken. Att satsa på utbildning är också ett sätt att minska det utanförskap som drabbar många unga människor som växer upp under knappa ekonomiska förhållanden. Det misslyckandet är naturligtvis ett samhällsekonomiskt slöseri, men framför allt är det en tragedi för den som drabbas. Ett utvecklat samhälle kan inte med bibehållet anspråk på anständighet lämna människor i ett permanent utanförskap, vilket varit fallet under många decennier. En förstärkt arbetslinje, satsning på utbildning och kraftfulla åtgärder för integration av invandrare på den svenska arbetsmarknaden är viktiga steg mot ett mer inkluderande och anständigt samhälle. Mot regeringens politik står främst den socialdemokrati som är mer splittrad internt, som det verkar, än vad den samlade oppositionen lyckades vara under förra mandatperioden. Det finns säkert goda ambitioner, men resultatet har blivit bedrövligt. Man föreslår en straffbeskattning på de tunga transporter som är nödvändiga för basindustrin och de gröna näringarna för att finansiera stora infrastrukturprojekt i storstäderna. Landets ungdomar får en dubbel smocka genom fördubblad arbetsgivaravgift och en sämre arbetsmarknad genom en hög restaurangmoms, trots att man gått till val på att sänka den. Man ökar sårbarhet i en otrygg värld genom ofinansierade utgifter och höjda utgiftstak. Avslutningsvis, fru talman, vill jag säga att inte behöver denna typ av enkel populism och billiga utgiftslöften. Nybyggarlandet bygger på fortsatt ansvarstagande i förening med tydliga åtgärder för jobb och tillväxt i hela landet. Jag vill yrka bifall till utskottsmajoritetens förslag. 34 PER (MP) replik: Per Åsling fortsätter i sitt anförande en gammal kär tradition i , att tala gott om småföretagare. Han talar om småföretagarlinjen. Sanningen är att den regering som hans parti utgör underlag till inte levererar de reformer som företagarna efterfrågar. Det måste vara ett bekymmer. Hur länge kan man stå och tala om småföretagarlinjen och åtgärder för småföretagare utan att leverera det som småföretagarna faktiskt behöver och vill ha? Per Åsling var med på det seminarium som Företagarna och anordnade om småföretagarnas villkor och som hölls här i i går. Då såg vi tydligt vad som efterfrågas från företagarnas sida. Det är sänkta kostnader för att anställa. Det möter vi genom att sänka arbetsgivaravgifterna och rikta det mot de små företagen. Med den regering som du, Per Åsling, företräder har arbetsgivaravgifterna för småföretagen höjts. Den första åtgärd som regeringen vidtog när den kom till makten var att ta bort den ersättning som fanns tidigare. Vi har i vår budget slopat sjuklöneansvar för småföretagen, som är den fråga som företagarna själva satt högst på sin önskelista. Inte heller där levererar den regering som du representerar. Regelförenkling är ett område där vi tidigare varit överens. gjorde en överenskommelse med de borgerliga partierna om att minska regelbördan . Även där har den sittande regeringen misslyckats med att leverera det som vi kom överens om, det som var målsättningen. Vi är långt från de som vi drev tillsammans. Att Per Åsling talar om gröna näringar är konstigt när vi ser hur man i budgeten drar ned på område efter område. Man drar ned på stödet till energiomställning, effektivisering, satsningar på solenergi och så vidare. Talet och handlingen hänger alltså inte samman, varken när det gäller småföretagen eller satsningen på en grön omställning. Grundfrågan är hur länge kan ha kvar någon som helst trovärdighet i småföretagarfrågan utan att leverera. 35 PER ÅSLING (C) replik: Sedan den nuvarande regeringen tillträdde har det gjorts ordentliga förändringar för småföretagen. Per nämner själv regelförenklingen. Äntligen har vi i kommit i en situation där regelverket minskar i stället för ökar. Sedan är det önskvärt att förändringen eller reformeringen av regelverket ska ske i snabbare takt. Regeringen kommer att ta nya tag på det området. Det viktiga är att vi via det arbete som sker gör det lättare och lönsammare att driva småföretag. Finansieringen är ett annat område där vi har gjort saker. ser vi över hur man via de statliga associationerna kan bli mer effektiv och anpassa det till företagens behov. På arbetsmarknadsområdet satsas det historiskt mycket och i kommande budget för att via Arbetsförmedlingen matcha de behov som företagen har. Er förändring av arbetsgivaravgiften tycker jag är vällovlig, Per , alltså att ni lyfter fram det, men den bedömning vi gör är att det inom arbetsgivarområdet bara sker en omfördelning av arbetsgivaravgifterna inom småföretagarkollektivet. Dessutom innebär ert förslag, om det är fråga om att sänka arbetsgivaravgiften upp till en lönesumma på 830 000 för företag, att man får besvärliga tröskeleffekter. Detsamma gäller sjuklönen. 36 PER (MP) replik: Vad gäller regelförenklingen kan vi konstatera att ni långt ifrån har kunnat leva upp till vår gemensamma målsättning. Målsättningen var att man skulle minska regelbördan till . är det väldigt långt ifrån den målsättningen. Vi känner besvikelse över det, när vi ändå lyckades komma fram till en målsättning gemensamt. Det intressanta när det gäller regelförenkling är om den verkligen förändrar företagarnas vardag, om de kan se effekterna av det arbete som görs. Tyvärr har företagarna när de själva svarat på enkäter inte ansett sig kunna märka någonting av regelförenkling i sin egen vardag, möjligtvis med undantag för vissa specifika områden, som livsmedelssektorn. I bred bemärkelse är det ingen större förändring som företagarna själva har märkt. Det är klart att det är en besvikelse ur vår synvinkel. På arbetsmarknadsområdet tycker vi att det är en mycket bättre reform att ha generella styrmedel som riktar sig mot alla företag i stället för att göra som den här regeringen och bara ge stöd till dem som har anställt människor som är . Företagarna själva har inte efterfrågat den reformen. Regeringen själv framför inte det som en företagarreform utan som en reform för att sänka ungdomsarbetslösheten. Sedan kan vi diskutera hur effektiv den reformen är, när ändå har en rekordhög ungdomsarbetslöshet som har stigit sedan den borgerliga regeringen kom till makten. Men att det skulle vara en företagarreform är det nog få som håller med om. Däremot säger företagarna själva att de verkligen vill ha sänkta arbetsgivaravgifter generellt. Det är det som vi också levererar, riktat mot de små företagen. Det stämmer inte som Per Åsling säger att det skulle bli en tröskeleffekt. Sänkningen går till alla företag. Även de som har en lönesumma över 830 000 får tillgång till pengarna och får värde av dem. Den farhågan är kraftigt överdriven. pratar väldigt gärna, ofta och mycket om småföretagen, men i praktisk politik ser vi väldigt lite resultat. 37 PER ÅSLING (C) replik: Då innebär det att arbetsgivaravgiftssänkningen är generell och inte riktad. Du har pratat om att den är riktad. Du har kritiserat oss för att vi gör generella sänkningar. Jag blir förvånad över hur ni argumenterar. Det är viktigt att sänka arbetsgivaravgifterna. Det står högt på dagordning. Vi kommer att återkomma med förslag när reformutrymme finns för att göra ordentliga sänkningar. Men i det läge där vi befinner oss nu väljer vi att rikta arbetsgivaravgifterna mot de grupper som är mest utsatta. Då blir det generellt. Det skapar effekter. När det gäller satsningen på småföretag är det inte bara kostnader i form av arbetsgivaravgifter eller sjuklöneansvar som är viktiga att angripa, titta på och åtgärda. Låt mig repetera: Vi återkommer när det finns reformutrymme från sida. Jag kommer från norra och är själv småföretagare, . Jag vet vad det är fråga om. Det är klart att jag med min erfarenhet blir väldigt bekymrad över hur småföretag på landsbygden ska klara av de chockhöjningar som ni föreslår när det gäller vägavgifter, koldioxidskatt och flygskatt. Till råga på allt vill ni dra ned på anslaget till infrastruktur i form av vägar. Det kommer att drabba småföretagen i den landsända jag kommer ifrån. När det gäller satsning på gröna näringar kan jag bara notera tiden medger inte mer att det skedde en historisk ökad satsning på biouttaget med , vilket motsvarar mer än produktionen i . 38 (V) replik: Per Åsling sade att han välkomnar en politik för sänkta trösklar på arbetsmarknaden, och det kan man väl säga att Per Åslings politik verkligen har lett till genom att två av tio som är inskrivna på Arbetsförmedlingen kommer att ha arbetslöshetsförsäkring. Ni har gjort det svårare att komma in i arbetslöshetsförsäkringen. Ni har sänkt ersättningsnivåerna och försvårat den fackliga anslutningen. Men dessutom har ni sett till att det i baracker bor byggarbetare som utnyttjas systematiskt, med 1220 personer i varje . Vi har långtradarchaufförer på våra vägar som tjänar några tusenlappar och som lever i sina lastbilar. Vi har städpersonal som exploateras och utnyttjas sexuellt på en svart arbetsmarknad. Det här har ni sett till bland annat genom att ni har infört arbetskraftsinvandring utan ett starkt reglemente, och vi har den Lavaldom som har lett till att man inte har rätt att ställa krav på kollektivavtal. Så visst utnyttjas människor, och visst har man sänkt trösklarna på arbetsmarknaden. När det gäller städbranschen kom det alldeles en rapport från IFAU som visar att skattesubventioner av den sektorn leder till en kraftig framväxt av en svart arbetsmarknad, det vill säga att skattesubventioner, som , bidrar till en växande svart sektor där människor utnyttjas systematiskt. Vi ser exempel på företag som erbjuder städtjänster för . Vi ser exempel på företag som människor anlitar i tron att de är vita men som sedan betalar svarta löner. Enligt forskningen är just städbranschen den sektor där det finns tendenser hos kunderna att ständigt efterfråga billigare och mer tjänster, vilket i sin tur gör att man efterfrågar billig och flexibel personal, det vill säga personal utan rättigheter. Er politik bidrar kraftigt till sänkta trösklar. Jag undrar om Per Åsling kommer att tänka om nu när man ser vad forskningen har tagit fram. 39 PER ÅSLING (C) replik: Problem på arbetsmarknaden är givetvis inte bra, och de måste åtgärdas. Men att hävda att det är arbetskraftsinvandring eller integrationspolitik som är problemet tycker jag är alldeles felaktigt. Tillsammans med har vi satt en ram för arbetskraftsinvandringen. Jag tycker att det är bra och riktigt. Det är bra ur ett samhällsekonomiskt perspektiv på grund av de stora demografiska utmaningar som vi har med en stor avgång från arbetsmarknaden, som inom snar tid kommer att vara större än vad självt förmår när det gäller ökad arbetskraft. Det blir en tillgång på arbetsmarknaden. Vad jag säger är att det kommer att bli en större obalans mellan avgångar och tillkommande arbetskraft. Vad vi nu också gör är att lägga ett uppdrag på Arbetsförmedlingen att hjälpa människor som av olika anledningar har valt att flytta till att komma in på arbetsmarknaden. Som det har varit har det inte varit möjligt att ta ett jobb om man inte haft uppehållstillstånd. skapas det humana vägar för människor in på arbetsmarknaden. Att människor kommer in på arbetsmarknaden snabbt innebär också att integrationen underlättas. Det är en mycket prioriterad fråga från regeringens sida. 40 (V) replik: För är det självklart att människor är välkomna hit för att arbeta. Men man ska inte ställa arbetstagare mot arbetstagare. Det ska vara kollektivavtalsenliga villkor som gäller. Er politik leder till att det inte är så . Det är det som är det grundläggande problemet. har till exempel beviljat över 1 000 arbetstillstånd till städbranschen. Institutet , som ni har lagt ned, ansåg att om en stor del av arbetskraften från utlandet söker sig till en viss sektor är det ett tydligt tecken på att det är väldigt dåliga arbetsvillkor och löner inom den sektorn. Det är alltså rätt tydligt vad det handlar om. Jag menar att ni inte tar ansvaret för att se till att vi får en arbetsmarknad där inte arbetstagare ställs mot arbetstagare. Om vi då lägger till att ni nu skattesubventionerar en hel bransch som kanske är den mest utsatta av alla och därmed driver på en utveckling där sådana tjänster efterfrågas i allt större utsträckning får vi allt större problem. För sedan kom en rapport som heter Bland Rolexklockor och smutsiga trosor som visar hur kvinnor utnyttjas sexuellt inom städbranschen. Detta är alltså en bransch som ni gärna vill se bli ännu större, men konsekvenserna av det blir ju förödande, med människor som systematiskt utnyttjas och exploateras på det här sättet. Ni har inte heller ett enda förslag för att komma åt det, utan i stället driver ni på utvecklingen. Om det vore svartjobben inom städbranschen ni ville komma åt skulle ni ha kunnat öka kontrollen och införa krav på att arbetsgivare ska redovisa löner och arbetsgivaravgifter person för person, till exempel genom att införa personalliggare. I stället väljer ni att skattesubventionera en hel bransch och därigenom driva på en utveckling mot en allt större svart arbetsmarknad med exploatering som följd. 41 PER ÅSLING (C) replik: Missförhållanden i alla sammanhang och så även på arbetsmarknaden är givetvis inte acceptabelt, och det måste åtgärdas. När det gäller arbetsmarknadspolitiken är det väldigt värdefullt med de reformer vi nu gör, både för svenskar som står utanför arbetsmarknaden och människor som kommer hit. Vi satsar ordentligt på arbetsmarknadsutbildning, vi skapar praktikplatser och yrkesutbildningar och vi formar en yrkeshögskola. Genom att människor kommer in på arbetsmarknaden som anställda eller som företagare minskar vi klyftorna i samhället och skapar den bästa grunden för individen att förverkliga sig själv och leva under bra förhållanden. 42 (S) replik: Per Åsling talar om regionalpolitik. Jag tycker faktiskt att har lämnat väldigt lite avtryck i den budgetproposition som regeringen har lagt fram. Vi socialdemokrater har föreslagit något som jag saknar i regeringens budget, ett lokalt klimatstöd som inte bara ska gå till kommuner utan också till företag och organisationer. Vi har ett stöd till service i glesbygden som vi tycker är angeläget. Något sådant finns inte med i regeringens förslag till budget. Vi har också ett grepp som handlar om att vi måste bygga starkare, och det gynnar hela landet. Det handlar om investeringar i utbildning, infrastruktur och bostäder. Där pekar vi bland annat ut att vi behöver utökade resurser till ny infrastruktur och ny järnväg, inte minst för att hantera gods. Här kommer vi också att i samband med infrastrukturpropositionen fullfölja våra krav på att man bygger Norrbotniabanan. Det är bra för dem som bor i regionen, men det är också bra för godstransporterna i den norra delen av landet. På samma sätt gynnar vår politik för kompetensförsörjning och kvalificerad yrkesutbildning hela landet. Vi ser nu ett behov inom gruvnäringen av nyrekryteringar, men det utbildas inte i tillräcklig takt. Här krävs ett stöd också från samhällets sida. Det är också, vilket blir alltmer aktuellt, en växande bostadsbrist, inte minst på de orter där nya gruvor öppnas. Här föreslår vi för bostadssektorn ett investeringsstöd som kan vara till nytta också för kommuner som behöver bygga nytt ute i glesbygden. Vi har en heltäckande politik, men jag saknar insatser och åtgärder från regeringens sida för glesbygden. Jag har en konkret fråga till Per Åsling: Är ni beredda att också driva frågan om Norrbotniabanan? 43 PER ÅSLING (C) replik: Ni skapar regionala klyftor, . föreslår ni en vägslitageavgift på 4 miljarder för att finansiera tunnelbanan i . Ni föreslår höjda skatter på transportsektorn. Då är det de regioner som jag pratar om i norra , hela skogslandet och på landsbygden som drabbas av dessa kostnader. Det är långa transporter och brist på alternativ till andra transportlösningar. Vad säger till den som får en dyrare matkasse när vederbörande åker och handlar i eller ? Vad säger han till den som får höjda bränsleavgifter i eller på grund av er politik? Det skapas ökade kostnader på den svenska landsbygden med de skattechocker som ni vill införa på det här området, och det är definitivt inte bra. När det gäller infrastruktursatsningar har vi en plan som sträcker sig . Där höjde vi ambitionsnivån från i runda tal 300 miljarder till 500 miljarder. Vi har gjort närtidssatsningar för att öka åtgärderna där det behövdes extra insatser för underhåll. Jag ber att få återkomma i nästa replik. 44 (S) replik: Då kan jag tyvärr inte svara på de nya frågor som möjligtvis kommer. När det gäller vägslitageavgiften vill vi se en differentierad avgift som också tar regionala hänsyn. Det handlar om att få en finansiering också till sådant som behövs i glesbygden, till exempel alternativa transporter. Pengarna kommer från tunga transporter, och avgiften ska också differentieras och ta hänsyn till de skillnader som finns till exempel i glesbygden med olika näringar och alternativ. Det handlar om att pengarna ska gå till att bygga upp alternativ, till exempel nya spår i hela landet. Jag kommer därmed tillbaka till den fråga som jag inte fick svar på. Vi ger nu beskedet att vi behöver satsa mer på spårbunden godstrafik som gynnar hela landet, inte minst glesbygden, och vi är också beredda att redan nu ge besked, vilket vi också gör, att vi vill bygga ut Norrbotniabanan. Är berett att göra det handslaget? När jag ändå har ordet och lite tid över vill jag komma tillbaka till en fråga som har diskuterats , nämligen de finanspolitiska ramverken. Det var våra två partier som skapade dem, och det var något som tjänade väl under 90-talskrisen och även efteråt. Det har skapat överskott som vi har haft möjlighet att använda till att betala av en del underskott.