prot · GY09103 · 2011-05-17 00:00:00 — Tyvärr har vi inte i de senaste utrikespolitiska deklarationerna sett så mycket av den typen av frågor. Inte heller har regeringen tagit initiativ till debatt i kring vårt lands nationella strategi för Barents och . Det är också lite förvånande, och det skiljer oss också ganska mycket från våra nordiska grannar som diskuterat och fastställt strategier för dessa frågor i sina parlament. Ännu mer förvånande blir det då statsrådet så tydligt i sitt svar uttrycker sin mening att frågorna är av stor vikt för att nå ekonomisk hållbar tillväxt och att det för att garantera säkerheten krävs internationellt samarbete. Det är precis så det är: Viktiga frågor hör till parlamenten, och regeringen har ett ansvar för att nationella strategier lyfts upp till diskussion och beslut även i vår riksdag. Jag saknar detta. Så till några reflexioner och kommentarer kring de aktiviteter som statsrådet redovisar i sitt svar. Först och främst måste samverkan inom givetvis utgå från den nationella nivån, men det är av största vikt att den nationella nivån även involverar och omnämner den regionala och lokala nivåns betydelse. Beträffande resan till är det möjligen en miss i statsrådets svar att man inte nämner att läns landshövding faktiskt är en av delegationsledarna vid mötet för att främja kontakter och affärsmöjligheter. Möjligen kan det också vara en värderingsfråga med tanke på de möten som omnämns, i och i , där den regionala nivån inte involverades. Även beträffande anslag till regional nivå för arbete med Barentsfrågor har regeringen, som jag känner det, en styvmoderlig behandling. Vi kan titta på och det anslag man ger till . Det handlar om 35 miljoner . i vårt län, som har hand om de här frågorna, har 1,4 miljoner och 2 miljoner extra under ordförandeskapet. Det visar på en värdering. Jag återkommer med fler synpunkter. 21 Utrikesminister (M): I fråga om den senare delen har det sin bakgrund inte minst i att länsstyrelserna i har en mycket starkare ställning och mycket större resurser i sig än vad motsvarande organ i har. Man kan titta på de samlade resurserna, som vi lägger på detta i ett mer begränsat område än vad som gäller i . Jag tror att vi kan klara oss relativt väl i den jämförelsen. Jag tycker att vi har uppvisat en betydande aktivitetsnivå i de här frågorna inom och i det arktiska samarbetet. Jag är själv lite förvånad över att detta är första gången på, vid det här laget, som jag har fått någon fråga eller någon interpellation från någon ledamot i denna kammare om dessa frågor som för vår del är viktiga. Jag kan se på mitt eget reseschema som utrikesminister. Det handlar inte bara om varma och sandiga ställen, utan jag har besökt , , , , i norra , Hammerfest, , och för att bara ta några av de icke huvudstäder, i allt väsentligt, med som undantag, som jag har besökt för att diskutera utvecklingsperspektiven i detta viktiga område. Jag vill bara försäkra att vi självfallet försöker att engagera också de berörda svenska länsstyrelserna. och , som inte heller ska glömmas bort, från , var till exempel med oss nere i när vi presenterade råvarutillgångarna uppe i norr för den europeiska politiska miljön. De var självfallet också med, åtminstone , när vi var i i samband med inledningen av detta arbete. Sedan är det viktigt att säga, även om jag råkar vara utrikesminister, att huvuddelen av detta arbete ligger på andra departement och på näringslivet och på forskarmiljön och på de olika regionala myndigheterna. Vi kan och det försöker vi göra stimulera och bereda vägen för detta samarbete. Jag tycker själv att något mindre har gjorts än vad jag hade hoppats på. Jag var av olika skäl inblandad i början av detta samarbete, också efter dåvarande . Jag hade hoppats att vi skulle ha kommit längre när det gäller att bygga ut till exempel transportmöjligheter i de nordliga delarna av och gentemot än vad vi faktiskt har gjort. Jag hade hoppats att vi skulle ha kommit längre när det gäller att bekämpa en del av miljöförändringarna. Jag säger detta utan att vilja lägga detta tidigare svenska regeringar till last. Jag tror att problemen i allt väsentligt har funnits på andra områden. Men jag tycker att det nu finns en ny kraft i intresset för de arktiska frågorna, om jag vidgar perspektivet. När vi hade ministermöte i i Nuuk på hade vi under huvuddelen av den ryske utrikesministern där, föga sensationellt, för han har varit med på de tidigare mötena också. Men hade vi utrikesminister där, under nästan . Vi hade inrikesminister där, och vi hade den ledande senatorn från där, förutom självfallet urbefolkningsrepresentanter från de olika delarna av området. Det tycker jag visar icke bara detta, kanske inte ens främst att har inneburit en ökad fokusering på detta. Jag kan försäkra att när vi lämnar över ordförandeskapet i , vid ett ministermöte i , kommer vårt engagemang alls icke att minska. Jag tror att vi har skapat en god bas för att fortsätta arbetet med de här frågorna. 22 (S): Jag tror att det kan finnas goda intentioner från regeringen för ordförandeskapet, men på något sätt upplever jag att frågorna stannar och innesluts hos regeringen. Jag tror att det är oerhört viktigt att den här typen av frågor lyfts upp i riksdag och att den regionala nivån involveras på ett tydligt sätt i det arbetet. Det finns en tendens att de här frågorna centraliseras. Det är inte bra. Det är risk för att det blir mycket konferensande och ursäkta om jag säger det middagsätande på central nivå. Vilka resultat har kommit utifrån Haparandadeklarationen och Umeåmötet? Kommer vi att få någon uppföljning kring de här frågorna? Varför har inte en krona anslagits till från regeringens anslag för demokratisering i som är på 35 miljoner? Det är en frågeställning. Det finns många frågor som man givetvis inte hinner ställa i en interpellationsdebatt. Därför tror jag att det är oerhört viktigt att detta också blir en tydlig fråga för , att Barentsfrågorna inte blir en ursäkta att jag säger det middagsätande klubb, utan att vi är många som involveras i det här. Det behövs mycket verkstad, både i och regionalt. Det behövs folklig verkstad, och näringslivet måste vara med i det här och involveras på ett tydligt sätt. Regionen kring är ett av de ekonomiskt viktigaste och intressantaste områdena i , främst på grund av de råvarutillgångar som finns där. Därför är det viktigt att vi i utarbetar en sammanhållen strategi, en sammanhållen handlingsplan, för arbetet inom den nordliga dimensionen inom de, som jag ser det, prioriterade områdena: ekonomi, infrastruktur, utbildning, mänskliga resurser, miljöfrågor, gränsöverskridande samarbete och rättsliga frågor. 23 (S): Jag vill börja med att tacka kamraten som har ställt den här intressanta frågan om just och . Det är frågor som har vuxit i intensitet, inte minst sett ur ett globalt perspektiv. Intresset från mängder av människor och grupperingar, industri, miljörörelse etcetera har vuxit undan för undan . Jag har också lyssnat väldigt noga till det svar som statsrådet gett. Jag tycker faktiskt att det är en mängd bra saker som har gjorts . Men jag saknade en del i svaret. Vad gör man för människorna i regionen? Hur ser man på att människor måste kunna leva och verka där uppe? Det är ju en av världens mest unika ursprungsbefolkningar som bor och ska leva där uppe. Det fanns inte särdeles mycket i svaret vad gäller den frågan, inte heller om kulturfrågan. Därför skulle jag gärna vilja att statsrådet berör den biten. Men jag vill framför allt säga en sak. De här frågorna har blivit oerhört viktiga för hela världen, beroende på vad som händer där uppe. Det borde väl i rimlighetens namn föras mer debatt om dem och fattas beslut i vårt eget parlament. Så gör man nu i grannländernas parlament. Varför förs ingen diskussion i vårt parlament? Jag tycker också att det är märkligt att vi ska behöva ställa interpellationer om och som är oerhört viktiga områden. Regeringen lämnade en skrivelse om det nordiska samarbetet . Den speglar verkligen ett stort ointresse från regeringens sida. För i den här 19 sidor tunna berättelsen om vad som är gjort och vad som är angeläget finns beskrivet med tre meningar, och ska man veta att texten i en sådan här 19-sidorsskrivelse är oerhört liten. Utifrån den skrivelsen har vi lagt fram en kommittémotion där vi beskriver hur oerhört viktigt det är att regeringen nu tar tag i frågan och kommer tillbaka till med en sammanhållen politisk handlingsplan som bland annat innehåller strategier för alla de områden som kamraten räknade upp här: näringsliv, miljö, människors hälsa, kultur och en mängd andra områden som man behöver ta tag i. Men framför allt gäller det att vi får mer kraft i frågorna i vårt eget parlament. Jag ställer frågan igen: Vad avser ministern att göra för att förbättra dialogen med det svenska parlamentet? 24 (FP): Det finns vissa orter som ligger väldigt ocentralt. ligger till exempel väldigt ocentralt i förhållande till . Det är ett väldigt avstånd. Och , som jag hade nöjet att gästa , , ligger väldigt ocentralt i förhållande till . Det är väl så man måste se på utvecklingsmöjligheterna i många av dessa områden, ända ned i till och med. Det finns väldigt stora naturtillgångar, representerade av , Pajalagruvan och så vidare, om man nu har det perspektivet. Då är det viktigt att sätta in detta i dess sammanhang och se vilka möjligheter som hela detta väldiga område har. Framför allt har det skett en kolossal utveckling efter , som gett helt andra möjligheter framför allt på handelsområdet. Byggandet i vårt land av den nya Haparandabanan mellan och kommer enligt mitt förmenande att spela en väldigt stor roll för de öst-västliga förbindelserna. Det som är kommer inte att vara alldeles så beroende av förbindelserna över den isfria hamnen i , utan man kommer att kunna använda den öst-västliga korridoren. När vi träffas här i denna kammare är jag helt övertygad om att vi kommer att ha en väldig trafik över Haparandabanan, ända bortifrån . Detta skapar, fru talman, helt nya möjligheter men också vissa faror. Farorna ligger på det säkerhetspolitiska området. Jag är ingen expert på detta, men det har att göra med tillgången på malm. exporterar av järnmalmen till . Det kommer att finnas ett större intresse än vad som varit fallet av att behärska detta område, men inte med militärmakt. Att se till att man kan utnyttja detta område är mycket viktigt. Den isfria hamnen i och även hamn spelar en central roll i detta sammanhang. tar upp en intressant tråd, nämligen vilka möjligheter vi har att öka utbytet mellan människor i dessa områden. Det har varit , kanske ännu mer, av stor isolering i detta område. Det tror jag för min del är den viktigaste frågan av alla: att se till att människorna i , , och kommer närmare varandra, utvecklar olika former av kulturverksamhet och även blir mer självförsörjande än de någonsin har varit tidigare. Därför tycker jag att det är en bra interpellation som ställt och ett bra svar från utrikesministern. Det är viktigt att vi arbetar vidare intensivt, även om just nu inte är det som står i fokus för utrikespolitiken eller handelspolitiken. Men jag är övertygad om att det när vi ses här kommer att vara ganska annorlunda och att trafiken då är väldigt mycket större. 25 Utrikesminister (M): sade många kloka saker, men han hade fel på slutet. Det här står rätt mycket i fokus, inte minst för mitt arbete. Jag arbetar väldigt mycket med nordområdesfrågorna i samarbete med mina utrikesministerkolleger från de nordiska länderna, men också som sagt från och i tilltagande utsträckning också , som har fått ett nytt intresse, och , som är på väg att få en ny regering . Det som man kan känna lite frustration över är att det går så pass långsamt som det gör, inte minst med infrastrukturfrågorna. Jag hoppas också att Haparandabanan ska leda till en del, men vi har fortfarande betydande problem med järnvägsförbindelserna till . Trots löften som utfärdades för 15 eller har praktiskt taget ingenting gjorts. Vad gäller de förhoppningar som man kan ha där tror jag nog att det kommer att ta sin tid. Det krävs rätt betydande investeringar och rätt betydande politisk vilja för att detta ska fungera. Jag har också varit engagerad i tidigare egenskaper för att få till stånd tvärförbindelser, till exempel flygförbindelser mellan , och för att underlätta. Det har varit oerhört svårt att få ekonomisk bärkraft i detta. Som det är tror jag inte att det finns någon sådan fungerande flygförbindelse, vilket är beklagligt. Vi har vertikala förbindelser i respektive länder, men vi har haft svårigheter med att få de horisontella förbindelserna. Då talar jag bara om och nordvästra . Vidgar jag perspektivet till , för att inte tala om , de nordliga delarna av och , blir det självfallet inte mindre bekymmersamt. Men vårt engagemang har funnits . Sedan kan vi känna en viss frustration över att det har gått lite dåligt i andra sammanhang eller mindre snabbt än vad vi hade önskat. Till har jag inte så mycket annat att säga än att jag håller med om allt han sade, vilket är lite förargligt i sådana här debatter, för det minskar dramatiken lite. Jag håller alldeles med om att det måste lyftas ut till näringslivet, regionala myndigheter och enskilda aktörer av olika slag. Att bara ha ministrar som äter middagar är dåligt för ministrarnas egen hälsa i grunden. Det måste bli ett mycket bredare engagemang. Det har vi också försökt få till stånd på olika sätt. Jag noterar dock att det har sina sidor. När vi var på var medieuppbackningen rätt betydande från alla länder utom . Vi tittar på andra saker i svenska medier och bryr oss inte om sådant. Jag ska inte på något sätt kritisera medierna, för de har självfallet rätt; det har de alltid. Jag bara noterar att det är på det sättet. sade någonting som jag håller med om väldigt mycket och som går tillbaka till utrikesministermötet vi hade i Nuuk: Människorna måste vara i centrum. I de olika uttalanden vi gjorde uppe i Nuuk sade vi detta med stor tydlighet. Det har funnits en tendens, kanske mer i medierna än i våra diskussioner här i kammaren och i andra sammanhang, att se dessa områden huvudsakligen som ett reservat för isbjörnar och glömma bort att det bor människor där, både de ursprungsfolk som har funnits där sedan urminnes tider och har rättigheter och kunskaper som måste tas till vara och de som har kommit senare i samband med ekonomisk och politisk utveckling i dessa delar av världen. Det är människornas villkor när det gäller utveckling som måste stå i centrum, sedan självfallet också natur, kultur och ekonomisk utveckling. På mötet i var vi mycket tydliga. Det är människornas villkor och deras framtida möjligheter i det arktiska området och som står i fokus för våra ansträngningar. Sedan kan jag bara välkomna att visar intresse för dessa frågor. Det har varit lite kalt med det tidigare. 26 (S): För att på något sätt sammanfatta den debatt som förs här kan jag säga att vi alla verkar vara rörande överens om att är en mycket betydelsefull region. Det som tar upp om demokrati och som också nämner är oerhört viktigt. är en bräcklig demokrati. Det behövs folkligt utbyte för att säkerställa den långsiktigt. nämner också säkerhetspolitiken. Det är ändå historiskt så att oavsett var vi har befunnit oss i världen och när i tiden vi har befunnit oss där har konflikt alltid uppstått där det har funnits mycket råvaror. Jag tror att det finns all anledning att föra en diskussion kring de bitarna också. När det gäller flyget håller jag med utrikesministern. Vi har inte förmågan att organisera tvärförbindelserna. Jag brukar säga att det från är närmare till än till och närmare till än till , på grund av att vi inte har organiserat det på rätt sätt. Så tokigt är det . Jag tror att det behövs många som jobbar med de frågorna. Det var trevligt att ministern räknade upp flygplatser som han har besökt i . Jag inviterar ministern tillbaka. Jag lovar också att det är ganska bra att komma dit, därför att det exempelvis uppe i är betydligt lägre landningsavgifter än i , och . Jag tror också att det är viktigt, nu när tar över ordförandeskapet på regional nivå, att man får resurser så att man på den nivån med kraft kan arbeta med de här frågorna. 27 (S): Jag återkommer till det engagemang som jag efterlyser från regeringen, att man mer för debatten och kommunikationen från regeringshåll och in i vårt eget parlament. Statsrådet tar i sitt svar upp det så kallade råvaruinitiativet som som näringsminister jobbade fram under förra mandatperioden och beskriver också hur vi for till och förde intensiva diskussioner med EU-parlamentariker, industrikommissionären uppmärksammade den viktiga roll som kan spela i EU:s råvaruförsörjning, men också vad vi kräver från EU för att förverkliga regionens potential. Jag måste säga statsrådet väldigt uppriktigt att jag tycker att det i det närmaste är lite oförskämt att inte dessutom komma till och ta en diskussion med . Om ni verkligen menar att den här frågan är så oerhört viktig som du säger tycker jag att nästa steg borde vara att ni på allvar tar in frågan i så att vi kan föra debatter och så att alla parlamentariker får känna sig delaktiga i den oerhört spännande och viktiga utveckling som sker i och för del men också för världen i övrigt. Det vill jag särskilt rikta till statsrådet. Jag vill också uppmana till att läsa den motion som vi lade fram där vi föreslår att man med en sammanhållen politik för området ska ta fram en handlingsplan som ska rymma strategier för allt från näringsliv till infrastruktur, kompetens i utbildning och forskning och de vardagsnära frågorna för människor, inte minst för ursprungsbefolkningen. 28 (FP): Jag är oerhört glad över att jag hade fel på den sista punkten, om statsrådets engagemang. Jag försöker ju följa utrikesministerns resor. Det är svårt ibland att klara ut vilken världsdel som utrikesministern befinner sig i, men jag är väldigt glad åt att han gästar . Det är precis rätt dag för den här debatten. Låt mig komma tillbaka till kommunikationerna. Det tror jag är en central fråga. Jag håller med om att det säkert kommer att ta för det ryska järnvägsnätet att bli funktionsdugligt, kanske till och med i klass med SJ, vilket ju skulle säga en del. På en punkt är det en besvärlighet. Det är att spårvidderna är olika mellan och . Därför behövs det en mycket väl fungerande spårviddsväxlare, antingen på den svenska sidan eller på den finska sidan, för att klara transporter riktigt väl. Sådana finns det runt om i världen. Jag hoppas att man ska kunna göra, kanske just inom ramen för EU-samarbetet eller Barentshavssamarbetet, någonting väldigt klokt på detta område så att man får en stor växel där uppe som är finansierad, för det kommer att spela roll. Låt mig, eftersom tiden är kort, ta upp en annan aspekt, nämligen frågan om ryskt kärnbränsle, som det från tidigare finns ganska mycket samlat i just . Där har svenska SKB, Svensk Kärnbränslehantering, varit engagerat. Jag undrar om statsrådet har någon information om hur arbetet med att ta hand om det mycket omfattande radioaktiva skräp som finns i den regionen fortskrider. Det är en intressant fråga för alla ur en säkerhetsaspekt. 29 Utrikesminister (M): Jag är inte riktigt uppdaterad i alla detaljer om hur samarbetet med att avveckla framför allt reaktorer från atomubåtar går. Men vi och ett antal andra nationer har varit engagerade det här går , för ännu mer i ett mycket omfattande program och byggt upp åtminstone en mycket stor anläggning i en före detta strategisk ubåtsbas uppe i en av fjordarna vid där vi nu tar till vara ett rätt stort antal reaktorer. Det innebär inte att alla reaktorer är hanterade, men arbetet fortsätter. Jag har haft anledning att titta närmare på detta i samband med att jag var där uppe eller någonting i den stilen och var imponerad av både omfattningen och det tekniska engagemang som ligger bakom detta. Miljöproblemen uppe i Kolaområdet är mycket stora. Det gäller inte bara gamla reaktorer och annat atomavfall utan det gäller inte minst nickelverket vid gamla , Petjenga, som ju är en av de största föroreningskällor som vi över huvud taget har i vår del av världen. I alla dessa avseenden är det ingen tvekan om att vi måste göra mer. Till vill jag bara säga att min förmåga att kontrollera agenda är begränsad. Jag tycker, om jag får återgälda detta, att det är rätt uselt att inte ha lyckats prestera en enda fråga eller en enda interpellation om de här frågorna. En, har det varit en, ? Gratulerar till det engagemanget! Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2010/11:371 om valet till 30 Utrikesminister (M): har frågat mig om jag avser att verka för att inte ska rösta för att ska väljas in som icke-permanent medlem i för perioden 20122013 i det val till rådet som äger rum . Stödet till FN utgör en hörnsten i regeringens utrikespolitik, och det ligger i intresse att bevara FN-institutionernas trovärdighet och effektivitet. medlemskap ska reflektera en regional balans, och enligt den fastställda rotationsordningen för rådets icke-permanenta medlemmar besätter två platser. Till dessa två platser, som blir vakanta efter och efter innevarande mandatperiod, har och kandiderat för . Förutom och har inga andra länder anmält sina kandidaturer, och det är inte heller troligt att några andra kandidater tillkommer. ser ingen anledning att motverka kandidatur till . 31 (V): Jag ska tacka utrikesminister för svaret på den här interpellationen, men jag vill beklaga att , som det verkar, har för avsikt att rösta för att blir en del av . Det här har två grundläggande orsaker. Den första är den demokratirevolt som vi nu ser svepa genom och som för så mycket positivt med sig. Vi ser att den redan har segrat i länder som och . Vi kan i andra delar av den stora regionen, som , se att den sannolikt kommer att lyckas även där. Den svenska politiken gentemot demokratirevolten och EU:s politik kan man säga har varit ganska valhänt. Den har också gett anledning till eftertanke. Man har alltför sent kritiserat de diktatorer som tvingas bort, ofta först när de egentligen närmar sig flygplatsen för att lämna landet. är ett av de oreformerade länderna. I är det fortfarande i grunden kungen som styr. Problemen med brott mot mänskliga rättigheter är omfattande i , även om det också sker en viss politisk reformering under den nye kungen. Det ska villigt medges att det är på det sättet. Jag menar att det är olyckligt om vi återigen hamnar i en situation där vi behandlar auktoritära stater i som vilka stater som helst. Vi riskerar återigen att hamna i den fälla som vi gick i när det gällde till exempel och . Därför vore det bra att markera mot genom att inte rösta för dem som ett land i . Det andra skälet till att motsätta sig kandidatur är naturligtvis att är en ockupationsmakt. Det är alldeles kristallklart om man ser till den internationella rätten, utslag av domstolen i och ett otal beslut i FN-systemet att inte har någon rätt att ockupera . Under den marockanska ockupationen sker det ett omfattande förtryck av det västsahariska folket och omfattande brott mot mänskliga rättigheter. plundrar dessutom systematiskt rika naturresurser, till exempel fosfat och fiske delvis med EU:s hjälp vad gäller fisket. FN har den absoluta nyckelrollen för att lösa . Inom FN-systemet har varit en envis sabotör av FN:s planer på att genomföra en rättvis folkomröstning om framtid. När kan bli en del av kommer man med all sannolikhet att använda den positionen till att göra allt för att sabotera en politisk lösning av . Vi har tyvärr ingen anledning att tro något annat. Det vore djupt olyckligt. Det riskerar att i en situation där det kanske kan öppna sig nya möjligheter faktiskt göra att den låsta konflikten förblir låst. Jag menar därför att det hade varit bra om hade markerat genom att inte rösta för att får en plats i .