prot · GZ0949 · 2011-12-15 00:00:00 — efter 2020 växer personalreserven. Andelen värnpliktiga i fältarmén planeras vara . flygflottilj sätts upp . Marinen ges åter regional indelning i tidigare infrastruktur och Marinbas öst i sätts upp 2014. Marinbas väst och marindetachement sätts upp . För ett utbyggt existensförsvar saknas utrustning, men mycket av materielen finns dock i förråd, som till exempel stridsvagnar och stridsfordon. Vi ska inte mer sälja av viktig förrådsställd materiel. Vi bör bevara all militär infrastruktur. Kanske är jag väl optimistisk när jag hoppas på kammarens omedelbara stöd för SD:s förslag till ny arméstruktur, men i planeringen för kommande luftförsvar finns en majoritet där SD ingår, i alla fall så långt som till det beslut har fattat om en luftförsvarsutredning. Den utredningen ska inte föregripas, men två saker vet vi redan. har ett modernt stridsflyg i en volym som de flesta anser tillräcklig. Men Gripenplanen bör uppgraderas till den så kallade E/F-versionen. har i sin flerårsbudget, till skillnad från regeringen, budgeterat för en uppgradering av de svenska planen till E/F oavsett om andra länder köper E/F eller inte. vet vi att vår optimism om E/F-versionen var riktig. har en order från på 22 nya . Även om vi i statens budget inte får räkna in dynamiska effekter i flerårsplanen ska man veta att är lyckligt lottat som till stor del kan materielförsörjas med inhemskt producerat försvarsmateriel. Den ekonomiska återgången i form av skatter, efterfrågan, gynnad export, men framför allt av spin off-effekter är mycket stor. Även vårt luftvärn är till stor del producerat i och av yppersta klass. På luftvärnssidan är problemet för liten volym. Vi kan snabbt flytta vårt luftvärn för att skydda olika delar av landet, men vad händer i ett skymningsläge där vi behöver luftvärn över hela ytan? För full effekt behöver Gripen samverka med luftvärn i hela landet. Inte minst det fast förankrade hangarfartyget behöver ständigt luftvärn. , , har resulterat i flera stora åtgärdsförslag. Så stora är åtgärderna att genomförs de kommer inte Försvarsmakten att kunna lösa sina uppgifter enligt förordningen. FSU tycks utpeka den väpnade striden som Försvarsmaktens enda egna verksamhet, resten ska lämnas till marknaden. Värt att notera är att de svenska utvecklade försvarsmaterielsystemen internationellt sett har hållit hög kvalitet och är billiga i rådande system. beställer Försvarsmakten en produkt i taget från . Detta föregås av en noggrann långsiktig planering. I FSU föreslås att i stället ska hyra ut materiel till Försvarsmakten. Försvarsmakten skulle då förlora flexibilitet och i stället för att fördela egna anslag för att nå operativa mål få lämna förslag till FMV som FMV inte behöver ta hänsyn till. Statligt finansierad forskning och utveckling är väldigt viktig för industrin. Att utredaren föreslår att FoU-anslagen ska minska betydligt är alarmerande. De produkter vår försvarsindustri ska konkurrera mot på världsmarknaden är så gott som uteslutande initierade med statliga FoU-medel. Förslaget från FSU är en enhet och kan antingen bifallas eller avslås. säger nej till utredningsförslagen. försvarsindustrier och Försvarsmaktens stödresurser är och bör fortsatt förbli komponenter i säkerhets- och försvarspolitiken, liksom det är i andra länder. När det gäller internationella materielsamarbeten instämmer vi i rekommendation att man bör göra en avvägning från fall till fall av vilket tillvägagångssätt som är mest effektivt för att anskaffa materiel: modifiering, upphandling eller utveckling, med eller utan internationellt samarbete. har av tradition en stark försvarsindustri som stammar från de dagar då vi hade ett invasionsförsvar med strävan efter säker försvarsmaterielförsörjning. är vår egen försvarsmakt en liten beställare och kan alltmer sällan sätta normer för produktion hos vår egen försvarsindustri. Svenska försvarsföretag och internationella försvarsföretag med produktion i kan i längden ha mycket att vinna på att det råder öppen upphandling hos alla medlemsländer. Svåra problem kan dock drabba vår industri om svensk upphandlande myndighet oftast använder öppen upphandling och andra medlemsländer oftast riktad upphandling. Det kan ta år innan tydliga prejudikat växer fram och lika marknader kan bli verklighet. bör skydda sig på samma sätt som alla andra länder genom att upprätta en försvarsindustristrategi där vi tydligt definierar våra säkerhetspolitiska intressen kopplade till särskilda kompetenser i fråga om tillverkning av eller handel med försvarsmateriel. När upphandlar försvarsmateriel bör vi använda undantagsregeln i artikel 346 i EUF-fördraget på ett liknande sätt som andra medlemsländer gör som har viktig försvarsindustri. bör ha krav på motköp i syfte att gynna svenska små och medelstora innovationsföretag som då får del av viktiga underleverantörsmarknader. I försvarsupphandlingsdirektivet finns en viktig ingång i artikel 21.4 där som upphandlare kan begära att en kontraktspart inom EU ska lägga ut en del av kontrakten på underentreprenad till tredje part. Även detta gynnar ekonomiskt viktiga innovationsföretag. Försörjningstryggheten bör genomsyra försvarsmaterielförsörjningen av vår försvarsmakt. Jag ser att min talartid har gått ut. Jag får hoppa över sista sidan i mitt manus. 24 (MP) replik: När man lyssnar på hör man en lovsång till svensk försvarsindustri. Det är ingen måtta på detta. Du inledde med att säga att hotbilden är bredare utan att egentligen beskriva hur du såg på den hotbilden. Jag var själv mycket noga i mitt anförande med att säga just att hotbilden är bredare och annorlunda. Jag beskrev då hur jag såg på hotbilden. Jag misstänker att det är någon form av Rysslandsskräck som ligger bakom och hotbild. Därför skulle jag vilja att du utvecklade vad du menar med att den är bredare. När man läser synpunkter på materieldelen under 1:3 och 1:4 kan man se att ni lägger nästan 3 miljarder, , på detta. Det är en fruktansvärt stor satsning på materielsidan. Utifrån samma utgångspunkt som jag hade med noterar jag att vi alltså har hela största materielanslag räknat i budgeten och du vill lägga på ytterligare. Ni måste kunna förklara vad ni vill göra med det materielanslaget. Den sista frågan gäller Gripen E/F. Varför är motståndare till att utveckla den motor som finns i Aero ? Den kan komma upp i ungefär samma kapacitet. Det har visat . Varför vill ni slänga den motorn på sophögen och köpa en helt ny för i runda slängar ? 25 (SD) replik: En bredare hotbild finns det generellt. Terrorism är en komponent. Datoriseringen av samhället innebär att vi är sårbarare. Att vi säger existensförsvar i stället för invasionsförsvar beror just på att det finns nya hotbilder som inte fanns tidigare. Rysslandsskräck är det inte som ligger bakom det vidgade begreppet. Att har en stark försvarsmakt räknar vi in. Det finns en kapacitet som gör att vi måste sätta en lägsta nivå på vårt försvar för att stå beredda inför att framtiden förändras. På materielsidan är vi lyckligt lottade. Mycket av de materielpengar vi lägger när vi köper inhemska system kommer tillbaka mångfalt i vår samhällsekonomi. Angående motorn till nya vill jag gärna se att vi kan ha en Volvomotor i den, men vi får ta hänsyn till Saabs arbete med planet och vad de säger är lämpligt för att uppgradera effekten av planet, den operativa förmågan. Kan vi i verka för att vi får en Volvomotor i planet och det är rimligt enligt Saabs specifikationer är det jättebra för min del. 26 (MP) replik: Det är spännande att höra vad säger om hotbild, terrorism och sårbarhet. Då pratar han om it-hot och cyberhot och så vidare. Frågan är hur alla dessa materielanslag ska hjälpa. Det är fråga om en helt annan hotbild som kräver helt andra former av tänkande. Det var det jag försökte säga i mitt anförande. Då vore det bra om kunde precisera den hotbilden och inte generellt säga att det är en ökad hotbild och sedan lägga 3 miljarder på ökade anslag för försvarsmateriel. Bilden går inte ihop. säger att har stor kapacitet. Jag tror att det är precis tvärtom just . Alla är väl rätt överens om att ligger otroligt lågt i fråga om den militära kapaciteten, men vi vet också att de har satsat enormt mycket pengar. Deras mål framåt, fram till omkring 2020, är att uppnå en viss nivå. Vi får se hur det går med det för . Men ligger de otroligt lågt. Alla är överens om att den militära hotbilden över huvud taget inte finns från rysk sida. Frågan är hur man ska möta den hotbild vi är överens om. Det är ändå glädjande att kan tänka sig att utnyttja den som finns och den uppgraderade version som eventuellt ska komma. 27 (SD) replik: Frågan gällde hotbilder, ökat hot för terrorism samt minskad sammanhållning och folkförankring inom försvaret. Vi lägger en hel del pengar på materielsidan. lägger mer pengar än på försvaret. I vår flerårsplan lägger vi betydligt mer pengar än regeringen och ännu mycket mer än . Det finns utrymme. Vi kan blicka tillbaka på invasionsförsvaret och landskapsregementena. De utgjorde en fantastisk beredskap för kriser som inte finns . I vårt armésystem finns sex brigader med en geografisk indelning. De utgör en möjlighet att möta terrorism, och de kan lösa uppkomna kriser i det civila samhället. Försvaret bör alltmer kunna möta den typen av hotbilder. Vi vill ha mer pengar till försvarsmaterielsidan, en bredare arméstruktur och närmare koppling till krisberedskapen. Vi vill också lista försvarsmyndigheten som en myndighet som på papperet har ansvar för krisberedskapen. (forts. 12 §) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då statsministerns frågestund skulle börja. 11 § Statsministerns frågestund 28 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Vi övergår nu till statsministerns frågestund. Jag vill hälsa statsministern välkommen. Jag vill också fästa kammarens uppmärksamhet på att vi bland åhörarna under statsministerns frågestund har en delegation från under ledning av talman . Antalet utbildningsplatser på högskolan 29 (S): Fru talman, statsministern! Jag har under denna höst haft möjlighet att extra mycket resa runt om i och har vid de tillfällena valt att besöka universitet och högskolor i , , , , och . På de platser jag kommer till möts jag från skolledningar av beskedet att de skär ned på antalet studieplatser. På säger rektorn att man aldrig haft ett sådant söktryck som . Arbetslösheten är hög bland våra ungdomar, och söktrycket är större . Men rektorn sitter och planerar för att skära bort 1 500 platser. Såväl som har en större andel högskoleutbildade än . Högskolorna och universiteten är direkt avgörande för tillväxt och utveckling i hela landet och för att möjliggöra för våra ungdomar att förverkliga sina drömmar om ett liv. Vad är det för tanke bakom detta, och vem är ansvarig för att det nu sker? 30 Statsminister (M): Mitt intryck är att vi med kvalitetsförstärkningar har gjort det mer intressant och värdefullt att ägna sig åt högskolestudier. Detta är naturligtvis intimt förknippat med konjunkturens olika växlingar. En utbyggnad skedde här för bara till följd av den lågkonjunktur som då var. Det kan finnas kopplingar till det. Till vilken högskola och vilket universitet man söker spelar också lite grann roll, vilket vi för övrigt tycker kan vara en poäng. Vad som också skett är att vi avgiftsbelagt avseende möjligheten för vissa utländska studenter att studera här, något som inte var fallet. Vi tror att det helt enkelt blev så i ett där allt fler lade på avgifter att många sökte sig till enkom av det skälet att det var gratis att studera här knappast för att söka sig till det ställe där kvaliteten uppfattades som allra bäst. Vi tycker att det är en bättre ordning att säkerställa att resurserna går till svenska studenter som studerar och att i stället jobba med stipendier för de studenter från länder utanför EU som söker sig hit. Det är en del av de förklaringar jag kan se till det som beskriver. 31 (S): Det är inte riktigt det som rektorer runt om i landet reagerar på, utan det är att de har ett söktryck som är större än . De får skära bort platser och säga nej till studenter som är berättigade att studera och som är arbetslösa på grund av att det inte avsätts resurser till denna form av utbildning. Vi socialdemokrater har lagt fram ett budgetförslag om 8 700 fler högskole- och universitetsplatser och om 6 500 fler platser i . Dessutom anslår vi det är jag övertygad om att statsministern vet mer än regeringen till åtgärder för att höja kvaliteten på universitet och högskolor. Det handlar således inte om kvalitet, och det handlar inte om att stänga ute utländska studenter. Det handlar om att ni för en politik som stänger ute svenska arbetslösa ungdomar som är berättigade att få en högre utbildning. Jag undrar: Vad är tanken bakom detta, och vem är ansvarig för att det sker? 32 Statsminister (M): Problemet med de papper som ni socialdemokrater skriver är att ni ensamma inte är ett regeringsalternativ. Ni måste komma överens med andra partier för att det ni föreslår ska kunna tas på allvar. Dessutom är era förslag inte fullständigt finansierade. Er budget är kraftigt underfinansierad. Vidare bygger det hela på en lång rad skatteökningar och förslag om andra saker som är skadliga för ekonomin. Alltså går det inte ihop. Vår uppfattning är att vi visst har tillförsäkrat universitet och högskolor ökade resurser just med en kvalitetsinriktning . Men en stor förändring har varit att vi avgiftsbelagt avseende möjligheten att ta in utländska studenter. Jag försvarar det. Jag tycker att svenska skattepengar huvudsakligen ska inriktas på att gå till svenska studenter som studerar. Men det här har betytt en del för högskolornas och universitetens finansiering. Naturligtvis ska vi löpande pröva detta. Det kommer vi att göra kopplat till hur konjunkturen utvecklas och i de samtal vi ska ha inför kommande budgetar. 33 (MP): Världens länder enades faktiskt om att börja förhandla om ett brett klimatavtal med bindande utsläppsbegränsningar för alla länder. Men det här är en långsam process. Alla där nere på mötet som jag talade med var övertygade om att mycket större insatser behövs, dessutom mycket snabbare, för att vi ska kunna möta klimathotet mot vårt samhälle. släpps de senaste siffrorna över utsläppen från svensk sida. Jag tror att du, , liksom jag är medveten om att det pekar mot ökade utsläpp i för . Det tycker jag är orimligt med tanke på att vi lever i när alla åtgärder behövs. När så många företag och inte minst svenska kommuner visar på metoder för att kraftigt minska utsläppen är det orimligt att vi stillasittande här accepterar ökade utsläpp. Min fråga till statsministern är helt enkelt: Vilka ytterligare åtgärder för att minska klimatutsläppen avser regeringen att komma till med? 34 Statsminister (M): Jag tycker att det är väldigt allvarligt att det beskrivs att vi stillasittande ser på utvecklingen när kanske är det land som har de mest och bäst utvecklade klimatprogrammen i världen. När det gäller CO2-skatter och gröna certifikat har för övrigt varit med och påverkat för att få en hel del på plats. Vi ska inte till svenska folket sända beskrivningen baserad på att det är som att ingenting görs. Jag tror att vi mycket väl kan se växande utsläppsemissioner för kopplade till att vi haft en extremt kall vinter och att vi dessutom haft tillväxttal på . Det vi försöker åstadkomma i världen är att emissionsökningar frikopplas från tillväxtökningar. Om man tittar på och framåt ser man att är ett exempel på att detta är möjligt. Däremot är vi i växande grad bekymrade över snabbväxande ekonomier runt om i världen. och jag kan väl vara överens om att åtagandena fortfarande inte är tillräckliga för att klara tvågradersmålet. Fler borde göra som som ju lovar en 40-procentig emissionsminskning fram . 35 (MP): Ja, men jag har fortfarande inte fått svar på vilka ytterligare, vidare, åtgärder regeringen anser behövs även i det svenska samhället. Detta med stillasittande får väl ändå konstateras när regeringen i klimatpropositionen 2009 och inför den beredning som gjordes själv sade nej till åtta av tio förslag som där lades fram. Man sade nej till åtgärder som skulle ha begränsat klimatutsläppen med . Det handlar om satsningar på en utbyggd, modern tågtrafik, om stöd till lantbrukare när det gäller att effektivt ta hand om metanutsläpp och att göra biogas samt om avgifter på långväga långtradartrafik åtgärder som vi ser att jämförbara länder i trycker på. Genom att ta tag i de åtgärdsförslag som faktiskt ligger på bordet skulle vi minska utsläppen och ge jobb i . Jag undrar helt enkelt hur länge det ska dröja innan också den på allvar tar ett samlat grepp om klimatutmaningen och ser att man inte bara kan vila på lagrarna efter gamla beslut. 36 Statsminister (M): Det gör vi inte. Jag har själv varit med och höjt CO2-skatten över tusenkronorsnivån per utsläppt ton. Jag tror att vi båda känner att det behövs högre ambitioner för klimatet, men jag noterar att vi gör olika vägval. tycker att det huvudsakligen ska göras mer här i . Jag tycker att det globala problemet kräver ett globalt svar. Med synsätt blir det, tror jag, lätt så att vi skjuter på en förändring till följd av att industri och annat som inte kan vara konkurrenskraftiga och överleva i flyttar till eller . Det ser ut som att våra emissionsutsläpp då minskar. Men det enda vi gjort är att vi har gjort en förflyttning till miljöer där det släpps ut ännu mer. Dessutom tycker jag att det är bra att vi när tåg och många andra insatser nämns också minns att det man i fattiga utvecklingsländer ofta med kan göra för att påverka klimatet oftast kostar i . Det spelar också roll; vi har inte hur mycket resurser som helst. Här tycker jag tyvärr att gör det väl enkelt för sig. Det är ett globalt svar som krävs. 37 (SD): Fru talman, statsministern! Jag läste i om omfattande fusk bland kinesiska företagare som sökt arbetstillstånd i . En myndighet under UD, Invest , ska ha satt i system att hjälpa till att fuska med uppehållstillstånd. Invest har hjälpt tomma fuskbolag med etablering i , och därmed har kineser kunnat få uppehållstillstånd på falska grunder. Regeringen har tillsatt en granskning av Invest verksamhet som ska vara klar . Om det framkommer indikationer på omfattande och strukturerat fusk, är regeringen då beredd att skärpa lagstiftningen så att inte fler kan missbruka reglerna för arbetskraftsinvandring? Jag vill också på förekommen anledning ha det sagt att vi alla är medvetna om att statsministern tycker att det i grunden är positivt att människor kommer till för att arbeta och att statsministern ogillar att man ställer grupper mot varandra. Jag efterfrågar heller ingen recension av politik. Det vore för en gångs skull bra om statsministern i stället för att komma med sina vanliga floskler valde att svara på frågan. 38 Statsminister (M): Det är alltid enklare när frågeställaren också kan ge svaret själv. Låt mig konstatera att vi har väldigt öppna och liberala regler som möjliggör arbetskraftsinvandring till . Vi har inte, likt en del andra länder, skapat poängsystem så att det bara är de allra mest välutbildade som kan komma hit och jobba. Jag försvarar att vi har den typen av regler. Alla regler missbrukas. Utan regler blir det svartekonomi. Då finns fenomenen och det fungerar ännu sämre, men då blir det inte lika omdiskuterat. Regler som inte efterlevs ska givetvis tillrättaföras, men svaret blir inte att skärpa lagstiftningen om man inte följer lagstiftningen. Svaret blir i så fall att se till att lagstiftningen bättre följs. Sedan gör vi möjligen olika tolkningar av huruvida detta är bra för eller inte. Min bestämda uppfattning är och det kunde jag också säga för stora delar av att vi behöver bli bättre på att attrahera människor att komma hit och arbeta, för att säkra vår egen välfärdsfinansiering och försörjning . får då redogöra för sitt synsätt. 39 (SD): Vi har tidigare hört om hur utländsk arbetskraft på olika sätt utnyttjas som ett resultat av regeringens fria arbetskraftsinvandring. Kvinnor sexualutnyttjas, och människor får jobba betydligt till betydligt lägre löner än enligt de kollektivavtal som finns. Man köper sig arbetstillstånd. Det finns andra sätt där människor utnyttjas i ert system. Här uppdagas nu en ny form av utnyttjande av otydliga och otillräckliga regler. Är det inte dags att återgå till de tidigare, funktionella regler som gällde för arbetskraftsinvandring, där företagens behov av kvalificerad arbetskraft faktiskt tillgodosågs och där fusket reducerades till ett minimum? 40 Statsminister (M): införde dessa regler , och genom detta sätt att ställa frågor skulle vi alltså tro att sexförsäljning och liknande har blivit ett problem efter det. Det är ett orimligt påstående. Vi har haft problem med illegal invandring eftersom vi före denna regelförändring i realiteten hade stängt för möjligheten att komma hit och arbeta. Människor söker sig till arbete i alla fall, men under sken av en svartekonomi med sämre villkor. Vi har förbättrat förutsättningarna för människor som kommer hit och arbetar. Jag vill också understryka att detta handlar om människor som kommer från länder utanför EU. Vi har även fria arbetskraftsrörelser, utan övergångsregler, när det gäller Europeiska unionens medborgare. Jag är väl medveten om att förmodligen har synpunkter även på det. Okej, om ni stöder det kan jag säga att det där finns väldigt mycket av de fenomen du diskuterar, också förknippat med att diskutera villkor för dessa människor. Till slut måste man ställa sig frågan: Är det långsiktigt bra eller dåligt för att vi får hit fler som jobbar? Mitt svar är att det är bra. Det som inte sköts ska naturligtvis rättas till. 41 (V): har vi sett ytterligare några exempel på svensk utvisningspolitik som har blivit aktuella i medierna. Ganna Chyzhevska, som regeringen med benäget bistånd från myndigheter vill utvisa, ska enligt regeringen utvisas trots att hon är , dement och kommer att fråntas möjligheten att leva med sina nära och kära. har även familjen i uppmärksammats. De har varit i . De har tre pojkar: , , , , och , . har alltså bott i sedan han var . Det är en svensk familj enligt alla begrepp, men de ska utvisas med regeringens politik. Migrationsminister vägrar svara på pojkarnas kamraters frågor. Till exempel säger: Varför skickar man ut en familj som har bott i ? frågar: Varför är inte inskriven i lagen? Kan kanske statsministern ge ett svar till dessa barn? 42 Statsminister (M): Det är alltid svåra fall, och de beskrivs ofta medialt som enskilda fall. Människor känner i hjärtat att de förstår dessa människors situation. Om logiken ska vara att det är mediebeskrivna fall vi ska göra utslag gentemot hamnar vi dock lätt i en situation där vi inte längre agerar rättssäkert, det vill säga att alla inte får samma behandling. Detta är nämligen grundat i lagstiftning, och även om ställer frågor som om han inte skulle veta detta vet han att det inte är regeringen som avgör. Vi har fört bort detta från regeringens bord att fatta beslut om. Vad som har hänt är att det ena fallet har hamnat i , och har därför författat ett yttrande. Det har dock helt baserats på och migrationsdomstolarnas utgångspunkter, eftersom det är dit vi har förlagt beslut om detta i . Det tycker jag för övrigt är en god ordning som jag försvarar. Vi har haft brett stöd för det i riksdag, och det säkerställer dessutom just den rättssäkerhet jag annars tror står i fara. Då blir det mer beroende av vem som engagerar sig i vilket fall. Jag tycker att alla ska behandlas lika inför lag. 43 (V): Om resultatet då är att barn utvisas ur tycker alltså statsministern att det är rätt. Sedan kan statsministern känna vad som helst, men det är fegt och ansvarslöst att påstå att statsministern inte har någon möjlighet att ändra.