prot · GY0970 · 2011-03-10 00:00:00 — När vi tar oss an olika motionsförslag och annat tror jag att det är viktigt att tänka på dessa principer och se hur man kan utforma den politik som vi fattar beslut om här. Jag skulle vilja säga att det personliga ansvarstagandet, för det första, är viktigt. Vi ska och bör ta ansvar som personer och uppmuntras till det på olika sätt. För det andra handlar det om marknadsekonomin. Det kanske inte är någon skräll att man som moderat pratar om vikten av marknadsekonomi. Jag tror att det omvända förskräcker, men jag tror också att det är viktigt att se och betona detta. En del tycks tro, felaktigt menar jag, att miljö är att se som en fri nyttighet i en marknadsekonomi. Jag menar att vi har en uppgift i att sätta ett pris på utsläpp, till exempel genom en koldioxidbeskattning, utifrån att den som förbrukar, använder och smutsar ned och därigenom inkräktar på andra också måste kunna betala för sig. För det tredje har vi det internationella, som vi ofta brukar återkomma till. De flesta av våra miljöutmaningar är internationella och måste mötas med internationella svar. Det gör de ofta, inte minst inom EU-samarbetet där vi ser att när det gäller mycket av svensk miljölagstiftning kanske vi inte själva enkom i riksdag beslutar. Vi gör det tillsammans med kollegerna i . För det fjärde tycker jag att man ska trycka på forskningen. Vi ska se till att lära oss mer av vår värld och de problem och utmaningar vi står inför, men också av många av de lösningar som kan finnas på de utmaningar som finns. I betänkandet finns ett förslag som handlar just om miljöforskning. Därför tänkte jag uppehålla mig lite grann vid det, herr talman. Jag tycker att man bör ställa sig frågan: Vad är politikens och roll när det gäller forskning? Jag skulle vilja säga att det i huvudsak handlar om två saker. Det ena är att säkra finansiering. Det andra är att fatta beslut om den övergripande inriktningen på svensk forskning. Därutöver menar jag att vi måste ha universitet och högskolor som agerar på armlängds avstånd från politiken. Vi måste ha forskningsfinansiärer såsom Formas som agerar utifrån sina uppdrag när de fördelar pengar till forskare som ansöker i konkurrens. Ytterst är det självklart att det är forskaren som i slutändan fattar beslut om vilka forskningsfrågor man ställer. Om man tittar på forskningsbeslut kan man se att vi 2008 fattade beslut om en forskningsproposition som gäller 2009, 2010, 2011 och 2012. Den innebär det största resurstillskottet någonsin till svensk forskning. I denna del kommer miljöforskningen väl ut. Det gör den i ett par spår i forskningspolitiken. Det första spåret är grundpengar till universitet och högskolor det man brukar kalla för fakultetsmedel. Vi kan inte här säga att de kommer att gå exakt till miljörelevant forskning. Poängen med anslagen är att man själv som högskola eller universitet bestämmer hur de ska användas. Men det är rimligt att anta att till exempel ett av främsta lärosäten, i som har hållbarhet som fokus, lägger pengar på just detta område och att det väsentliga resurstillskott de får brett kommer miljöforskning i till del. Det andra spåret är att det sker väsentliga resurstillskott till forskningsfinansiärer såsom Formas, som har en miljörelevans. Det tredje spåret är den nyordning som kom i forskningspropositionen med att peka ut tre för särskilt viktiga områden i medicin, teknik och miljö- och klimatforskning. Där finns sammantaget miljardsatsningar på dessa tre områden. Det är denna tågordning vi har valt: att säkra finansiering för huvuddragen i svensk forskning. Det är något av huvudskälet till att vi väljer att avvisa det förslag från delar av oppositionen som handlar om miljöforskning. Vi tycker att man argumenterar klokt utifrån samhällsproblemet med kemi- eller kemikalieforskningen och kombinationseffekter. Det är viktigt att ta tag i detta. Men vi menar att detta är tillgodosett utifrån de beslut vi har fattat i om en historisk satsning med nya pengar kombinerat med att det bör vara upp till myndigheterna själva att agera och att man där bör ta hand om det hela. I betänkandet berörs också miljömålen, herr talman. Delar av oppositionen lyfter fram frågor om hur man ser på miljömålen i svensk lagstiftning. Vårt svar är att det med miljölagens portalparagraf är stadfäst att man ska främja en hållbar utveckling. Vi har också miljökvalitetsmålen. I sammanhanget tycker jag att det är viktigt att lyfta fram den miljömålsberedning som är tillsatt. Vi har utifrån de 16 nationella miljömålen pekat ut vilken samhällsomvandling som behöver ske för att klara viktiga miljöutmaningar. Utifrån beslut har regeringen tillsatt en beredning som har till uppgift att vara lite av en rådgivare till regeringen. Den ska ta sig an särskilt komplexa och svåra frågor, som inte sällan är målövergripande, i miljömålssystemet och komma fram med förslag på hur man ska kunna ta steg vidare. Beredningen har i det betänkande som lämnades till regeringen strax pekat ut tre områden av särskild vikt. Det handlar om hållbar markanvändning, en sammanhållen vattenpolitik och ett internationellt arbete för en giftfri miljö. I närtid kommer också beredningen att lägga fram konkreta förslag på etappmål. Vi som har suttit med i beredningen har fört en diskussion om hur vi ska se på konsumtionen. Jag tar upp detta för att svara lite grann på inlägg. Vi förde resonemang om huruvida man ska se detta som en samlad strategi eller göra som vi förordade i beredningen och se det som ett raster eller ett perspektiv som ska vävas in i alla de frågor som regeringen diskuterar. Vi valde alltså den andra delen. Vi tyckte att det vore för snävt att titta på konsumtionen som en egen strategi och ett område. Vi tycker att det är viktigare att väva in det oavsett vilken fråga Miljömålsberedningen tittade på. Det var egentligen skälet till att vi valde att landa där vi gjorde. Jag tycker att och Miljömålsberedningen med det uppdrag den har är någonting ansvarsfullt som svarar upp till det som har sagts apropå förslaget om hur man ska se på miljömålen i lagstiftningen. Vi ser på ett ansvarsfullt sätt på hur man ska ta sig an denna typ av frågor. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 6 (MP) replik: Jag noterar att inte svarade på den fråga som jag ställde i mitt anförande: Är det bra att den svenska regleringen för skydd av biologisk mångfald när det gäller täktverksamhet i är sämre än den var tidigare? Är du nöjd med det? Hur agerar i så fall internationellt när man säger att man tycker att biologisk mångfald ska öka och stärkas? Du slängde tillbaka en fråga som jag inte berörde i mitt anförande. Den handlar bland annat om motion om att stärka miljömålens ställning när det gäller den övergripande samhällsplaneringen. Där svarar utskottet i den text som du ställer dig bakom att detta ska göras i regelverket när det gäller strategiska planer och översiktsplaner. Det är en faktisk beskrivning; så är det. Men både du och jag vet att problemet är att översiktsplanerna långt ifrån är det mest styrande dokumentet i kommunerna. Det står att de ska vara det, men de är inte det. Det finns mycket i övrigt att önska när det gäller hur man sedan går vidare till de reella planerna, det vill säga dem som är juridiskt bindande, dem som ger byggrätter och dem som alla aktörer ställer in sig efter. Det handlar bland annat om detaljplaner. I detta led hänger inte miljömålen med. Där görs inte bedömningarna av de myndigheter som ska göra dem. Det är detta som vi från har uppmärksammat. När det gäller många viktiga samhällsplaneringsinstrument måste många av miljömålen förverkligas också genom ändrad samhällsplanering. Det är i den fysiska planeringen av hur vi använder markresurserna som vi till stora delar också bestämmer inriktningen och möjliggör för en mer hållbar produktion. Det handlar till exempel om att säkerställa att vi har gott om god jordbruksmark för livsmedelsproduktionen i stället för att asfaltera alldeles för stora ytor och inte få utrymme för matproduktion och annat. Jag tycker att man gör det lite lätt för sig när man säger att detta är besvarat. 7 (M) replik: I den FN-överenskommelse som gjordes i i skrev på åtaganden. Vi kommer att se till att det ska kunna genomföras i verkligheten med konkreta åtgärder. Det är hela tanken med det hela. När det gäller täktverksamhet beskrivs på s. 16 i betänkandet grunden för att vi inte väljer att gå på ert förslag i detta. Vi tycker att det omhändertas med den lagstiftning som finns och den förändring som gjordes av . Bland annat lyftes ett delförslag som ni hade fram, men det lades på en annan paragraf. Miljömålen är formulerade utifrån att vi inom en generation ska lösa de viktigaste miljöutmaningarna. Vi kan konstatera i de utvärderingar som har gjorts att i en del områden ligger bra till. I andra delar ser det lite tuffare ut att kunna nå målen , som är slutåret för det hela. Det var också utgångspunkten för att regeringen valde att lägga fram ett förslag om att inrätta en miljömålsberedning. Beredningen, som har en parlamentarisk sammansättning med personer från olika partier och expertis som knyts till det hela, har till uppgift att ta sig an komplexa och svåra frågor genom att göra utvärderingar och utredningar av olika slag. Den ska också arbeta målövergripande för att se om det finns särskilda områden där vi behöver göra insatser för att kunna ta viktiga steg framåt. Beredningen har pekat ut tre områden, vatten, mark och kemikalier, där vi tror att det behövs ytterligare insatser. Om beredningen får i uppgift att jobba vidare med detta ska man se hur man gör för att gå från ord till handling. Det handlar om konkreta åtgärder och vilka samhällsekonomiska konsekvenser detta får. Jag tycker att det är ett mycket ansvarsfullt sätt att ta sig an de viktiga förändringar som behöver göras. 8 (MP) replik: Vi hör här att är ganska nöjd med det svenska skyddet av biologisk mångfald även när det gäller täktverksamhet. Efter tillståndet på norra kan vi konstatera att det inte längre finns någon stoppregel för när värnandet om livsbetingelserna för skyddsvärda arter ska kunna hindra en sådan utbredning. Regeringen verkar nöjd med det. Det är delvis ett annat svar än det miljöministern gav. Han höll ändå öppet för att man skulle titta på om de här skyddsreglerna hade försämrats och i så fall återkomma med en förändring. I övrigt är det ord som känns igen. När man pratar om miljöpolitik med säger de att vi har en ansvarsfull hantering och att de har lagt det här i Miljömålsberedningen. Jag vill påminna om att det fanns ett miljömålsråd redan före Miljömålsberedningen. tog de fram en väldigt gedigen rapport med ett antal mycket konkreta åtgärder för hur man skulle kunna nå de svenska miljömålen. Det är en rapport som den borgerliga regeringen nu har suttit på . Rapportens rubrik var är det bråttom. Det här var alltså 2008. Det är möjligen så att den borgerliga regeringen inte har mer bråttom i miljöpolitiken än att man har lagt in detta i ytterligare en lång beredningsprocess. Än så länge har Miljömålsberedningen inte presenterat några konkreta råd till regeringen om hur vi ska nå de här målen på ett ansvarsfullt sätt. Att säga att man har en ansvarsfull beredning av det här när man egentligen bara har förlängt en procedur och lagt frågor från tidigare utredningar som man inte orkat hantera i långbänk tycker jag är närmast oansvarigt. 9 (M) replik: Vi arbetar oerhört aktivt med den biologiska mångfalden. Ett exempel är skogspolitiken. De avsättningar av skog som har skett är historiska. Det har skett så många avsättningar som . miljöprat var just prat och inte resultat, som det är med Alliansen i det fallet. Där skiljer det sig lite grann. Jag ska inte ge sken av att allt är miljömässigt perfekt i . Jag konstaterar bara att man behöver nyansera bilden lite grann. Det handlar om att sitta i en beredning som Miljömålsberedningen och ta sig an de svåra frågorna. Där diskuteras till exempel luftfrågorna . Man konstaterar att ligger väldigt bra till när det gäller utsläpp, men när det gäller luftkvalitet har vi mycket mer att göra. Någonting som beredningen tittar på nu är hur man kan lägga fram konkreta etappmål för att kunna ta steg vidare. Hela ambitionen med den här parlamentariska beredningen är att alla partier ska sitta ned och se om vi kan få en samsyn i de här svåra frågorna. Jag tycker att det är ett väldigt ansvarsfullt sätt att hantera det hela. ifrågasätter om det blir tillräckliga resultat. Jag kan konstatera att det läggs mer på miljöbudgeten nu än när var med och stöttade den dåvarande regeringen. Jag kan konstatera att tanke och handling hänger ihop när det gäller klimatet. Det är högt satta mål och konkreta åtgärder krona för krona och gram för gram. Jag tycker att vi kopplar ihop en hög miljöambition med konkreta åtgärder. Det är väldigt ansvarsfullt. 10 (FP): Det är alltid med inspiration och engagemang som jag deltar i miljödebatter. Naturvården och den biologiska mångfalden har varit och är en drivkraft för mig som liberal. Jag har med stolthet lyft fram de folkpartiinitiativ som har haft en stor betydelse på miljöområdet. Men vi vet alla att man inte kan vila på historiska lagrar, utan man får ta dem som avstamp för fortsatta ansträngningar nationellt, inom EU och internationellt. I det här sammanhanget är det oerhört viktigt att påpeka att det har betydelse och är viktigt att arbeta med miljöfrågor tillsammans med energi- och klimatfrågor. Det är en helhet. Regeringen beslutade att tillsätta en parlamentarisk kommitté, den som har berört här. Det är viktigt att den har kommit till stånd för att arbeta vidare med miljökvalitetsmålen och för att uppnå generationsmålet. Beredningens uppdrag är att titta på strategier, forma etappmål, styrmedel och åtgärder samt ta fram de specifika områden som man vet kräver väldigt viktiga politiska ställningstaganden. Man ska peka ut de områdena och arbeta alldeles speciellt med dem. Vi har hört här om de tre speciella strategiområden som redan är utpekade. Det är skog, jord och mark, det är vatten och det är också internationellt arbete för en giftfri miljö. håller beredningen på att arbeta fram etappmål. Man kan säga att etappmål är steg på vägen för att nå målen. Det handlar om luftföroreningar, farliga ämnen, avfall och biologisk mångfald. Här finns områden som vi berör . Det finns anledning att återkomma något till det lite längre fram. Det som är alldeles unikt och som jag skulle vilja lyfta upp i det här sammanhanget är utgångspunkten. Utgångspunkten för det här arbetet handlar om ansatsen, och ansatsen är en ekosystemansats. Det är en balans mellan bevarande och nyttjande av land, vatten och levande resurser utifrån ett rättviseperspektiv. Jag tycker att den kombinationen är fantastisk. Jag skulle vilja rikta mig alldeles speciellt till och säga att detta är en hög ambitionsnivå om något. Jag är inte säker på att hör det här, men vi kan hänvisa honom till protokollet där han kan läsa den speciella hälsning som han fick. Regeringens inställning, att berörda i samhället ska vara med när målen för förvaltningen av ekosystemen formuleras, är rätt. Det är också mycket framåtsyftande. Därför inkluderar det här arbetet näringslivet och det civila samhället. Det är märkligt att det inte har skett i samma utsträckning tidigare. Näringslivet, hushållen och det civila samhället är viktiga aktörer som dessutom lägger enorma resurser på miljöförbättrande åtgärder. De resurser näringslivet bidrar med uppgår till på årsbasis. Vi vet också att vi gemensamt lägger på miljöskatter. Konsumtionsmönster har varit uppe här . Det är en otroligt viktig synpunkt. Vi delar den absolut. Något som diskuterades när Miljömålsberedningen hade sina första sammanträden var om det skulle bli en strategi eller om det skulle bli en röd tråd genom alla områden, och det blev det . Därmed inte sagt att vi inte skulle tycka att det här är viktigt tvärtom. Det är regeringen som har lyft fram förslaget att också konsumtionsmönster och det vi konsumerar och påverkar i andra länder ska vägas in i våra miljömål. Det kommer att uppmärksammas i alla delar av det fortsatta arbetet med miljömålen. Det är också viktigt att säga att det nya sättet att arbeta för att uppnå de 16 miljömålen inte innebär att vi lägger undan och inte tar notis om det tidigare arbete. Det är ju givet det ligger som en viktig bas. Och de idéerna, tankarna och forskningsrönen tar vi självklart till oss. Med det nya sätt som vi nu har valt att arbeta på är jag ganska övertygad om att vi har hittat en modell där vi kommer att kunna arbeta strategiskt för att kunna klara de olika miljömålen. Jag ska nu försöka, herr talman, besvara en del av de frågeställningar som kommit från oppositionen. Matsvinnet tog upp. Vi diskuterade det också. Det är helt oacceptabelt ur ekologisk, ekonomisk och etisk synvinkel att vi har ett så enormt matsvinn. Var fjärde matkasse slängs helt sonika. Arbetet med detta är nu under beredning i Miljömålsberedningen, så vi kommer där att återkomma med konkreta förslag. Där finns det en oerhört stor samstämmighet. har det påbörjats ett antal arbeten. Såväl och som en speciell samverkansgrupp, Samma, har redan börjat arbeta för att minska svinnet. Man väntar inte, utan man kör i gång detta oerhört viktiga arbete. Täktfrågan skulle jag också vilja kommentera. Det var som tog upp den. Jag tycker att det är viktigt att i den frågeställningen slå fast att portalparagraf, som tar upp den biologiska mångfalden, verkligen är en portalparagraf och står fast. I det specifika ärende som tar upp har det också varit en särskild debatt här i kammaren med miljöministern då han svarade på fråga och sade att om det skulle visa sig att det trots allt inte är tillräckligt aviserar han en regelförändring. Här finns också en öppning. Det viktigaste är ändå att påpeka att den stoppregel som vi var med och beslutade om syftar till att ge ett starkare och ett bättre skydd för naturgrus och täkter. lutade sig också mot detta och har samma uppfattning som regeringen i den frågan. Det är bakgrunden. Det handlar inte om att försämra utan om att förstärka. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga övriga yrkanden. 11 (C): Kolleger i , tjänstemän och åhörare! I detta betänkande behandlas övergripande miljöfrågor och bland annat motioner som berör miljömålen. Jag tänkte i mitt anförande fokusera just på miljömålen och miljömålssystemet, dels för att miljömålen är viktiga för att styra samhällsutvecklingen i en hållbar riktning, dels för att jag personligen varav hjärtat är fullt, vet ni sitter i Miljömålsberedningen, som har till uppdrag att lämna förslag till regeringen om hur miljömålen ska nås. Jag tycker att det är ett otroligt intressant och viktigt uppdrag att jobba i Miljömålsberedningen. Det handlar om hur vi effektivt och långsiktigt ska kunna arbeta med miljöfrågorna och få en politisk förankring och enighet för att verkligen nå miljömålen. Om jag börjar med effektiviteten och långsiktigheten i miljömålsarbetet kan man fundera: Varför Miljömålsberedningen? Varför har regeringen ändrat arbetssättet? Varför lade vi ned ? Jo, vi har ett miljömålssystem med 16 övergripande miljömål Storslagen fjällmiljö, Myllrande våtmarker med mera som ingen kan vara emot. Det beslutades i bred enighet i . Det som egentligen är styrande i miljömålssystemet är 72 delmål, och de är kopplade till enskilda miljömål. Det blir stuprör, och det blir inte effektivt. Det Miljömålsberedningen på uppdrag av regeringen nu jobbar med är strategier och etappmål som kan gripa över flera miljömål och i en strategi lösa flera problem, i stället för att, som risken är med det nuvarande systemet, bygga in motsättningar. Det ger större förutsättningar att på ett effektivt sätt nå miljömålen, vilket är syftet. Det blir tydligare och effektivare. Då kommer jag till den andra delen, den breda politiska förankringen och enigheten, som jag tycker att det borde finnas förutsättningar för. Det handlar om att vi alla här i i Miljömålsberedningen bjuder till, tar av oss partinålen och sätter oss för att gemensamt lösa problemen. Det är gigantiskt stora utmaningar vi står inför om vi ska nå generationsmålen. I Miljömålsberedningen hade Socialdemokraterna, och en reservation i beredningens första betänkande som jag känner krystades fram. Den byggde inte på sakskäl, utan det skulle bara vara en reservation man skulle tydligt opponera. Den stora kritiken var att regeringen hade lagt ned . Det har också kommit upp lite grann i replikskiften här. I satt myndighetscheferna för centrala myndigheter. Jag har stort förtroende för våra myndighetschefer, men en sak är säker: De grejade inte den politiska förankringen. Det är syftet med Miljömålsberedningen. Om de förslag som beredningen lägger fram tas i politisk enighet, om vi plockar av oss partinålen och verkligen försöker se vad vi kan göra för att nå fram, finns det större möjlighet att förverkliga dem. Jag tycker då att det är bättre med en parlamentarisk beredning som får underlag från myndigheter eller experter. Det andra exemplet på konstlade motsättningar det finns flera i betänkandet är reservation nr 2 som handlar om miljömålens ställning i samhällsplaneringen. I reservationstexten står det: Vi anser därför att miljömålen ska vara styrande för den långsiktiga planeringen, exempelvis genom att stärka miljömålens ställning i och . Ja, det är väl gott så. I regeringens miljömålsproposition, som föregick Miljömålsberedningen och det arbete som pågår, framhålls tydligt att en hållbar samhällsutveckling är av yttersta vikt för att nå miljökvalitetsmålen. Man pekar på de verktyg som finns, framför allt i och . , för inte ens jag tror att det var beslutade om en enklare plan- och bygglag där lagstiftningen bland annat ger stöd till en mer strategisk översiktsplan som beaktar nationella och regionala klimat- och energimål och strategier. Det där är viktigt. Vi kan se tillbaka på att översiktsplanen i den kommunala översiktsplaneringen inte har varit vad den var tänkt att vara. Den blir inte styrande, och den är inte juridiskt bindande. Vi ska inte kasta ut det här barnet med badvattnet innan det ens har kommit ned i vattnet och börjat känna om det är ljumt eller bra. I ligger nu en möjlighet till en strategisk översiktsplanering. Det är tydligt där. Jag kan ta fram en punkt som är ny, och där framgår att det av översiktsplanen ska framgå hur kommunen i den fysiska planeringen avser att ta hänsyn till och samordna översiktsplanen med relevanta nationella och regionala mål, planer och program av betydelse för hållbar utveckling inom kommunen. Jag tror att vi kommer från ett läge där översiktsplanen kanske inte ens uppdaterades till att den blir ett strategiskt styrdokument för kommunen. Därmed tycker jag att reservanterna lite slår in en öppen dörr. Låt oss i stället samarbeta här i i Miljömålsberedningen för att nå resultat! Jag tror att inte minst Miljömålsberedningen har en mycket viktig roll för att få fram ett mer effektivt miljömålssystem med det syfte som vi är eniga om, att verkligen nå miljömålen. Det finns en reservation om att ha ett mål om att minska avfallet från livsmedelskedjan. Det känner jag också lite grann är att slå in en öppen dörr. jobbar just nu med detta och kommer att redovisa en nationell avfallsplan med mål för en rad olika avfallsslag, bland annat mål för hur mycket matavfallet ska minska i hela livsmedelskedjan. Vi kan vara överens om att det är ett gigantiskt slöseri. Bara det matavfall som hushållen slänger motsvarar koldioxidekvivalenter. Om vi till det lägger storkök och det som kastas från livsmedelsbutiker och kan lösa det, då har vi mycket löst när det gäller klimatproblematiken, och både samhällets och hushållens ekonomi blir bättre. Jag har sett en tidningsnotis om att representanter från har sagt: Andra länder har satt mål på minskad mängd det gäller slängt matavfall .