prot · GZ0940 · 2011-12-01 00:00:00 — Jag har som EU-parlamentariker förhandlat om svåra lagförslag som har varit utsatta för väldigt mycket påtryckningar, kemikaliedirektivet, EU:s klimatmål, handeln med utsläppsrätter, tredje energimarknadspaketet och det som handlar om att bryta upp monopolen mellan produktion och distribution för energi. Sättet att försöka klara detta är att försöka möta dem man måste möta i öppna och transparenta sammanhang. Jag har därför valt att engagera mig i föreningar, något som det finns oerhört många i . Jag har också känt mig trygg i detta eftersom vi har gjort det tillsammans, förre miljöminister från De gröna, som är känd kärnkraftsmotståndare och jag som efterträdde . Därför bedömer jag inte detta i det här sammanhanget och med tanke på dem som är engagerade där som något problem. Självklart har jag avsagt mig uppdraget. 92 (S): Jag får tacka miljöministern för svaret. Men är det ändå inte lite bekymmersamt att förtroendet för miljöministern kan påverkas negativt av detta samband? Jag tycker inte att jag fick ett svar på frågan om ministern har rett ut hur reglerna för detta är och om hon avsagt sig sitt uppdrag skriftligt. 93 Miljöminister (C): Normalgången för den här typen av föreningar och sammanslutningar, som det finns oerhört många av i för att just klara gränsöverskridande frågor mellan utskott, är att när man avgår försvinner man ur alla rullor i de olika föreningarna. var jag inte borttagen från hemsidan. När jag såg det begärde jag naturligtvis skriftligt att jag skulle tas bort ur rullorna från det datum då jag slutade som EU-parlamentariker. Jag vill också säga att det inte är så att man smyger i väg från utan det klubbas av talmannen, så det är ett välkänt faktum för alla att jag har lämnat . Jag vill också säga att i har vi motsvarigheter. Vi har SNS, Sällskapet och Samhälle, och SPN, Sällskapet . Jag tycker att det är bra. Det är öppet och transparent. Man träffas i grupp och man diskuterar svåra frågor. Jag tycker att det är ett bra arbetssätt. 94 (V): Jag tänkte uppvakta kulturministern med en fråga om det nya och tyvärr oskrivna filmavtalet. Det lackar mot jul, många går på bio och fina svenska nyproducerade filmer har premiär. Det gamla året krymper dag för dag liksom det nya filmavtalet som ännu inte är undertecknat. Hur ser kulturministern på den svenska filmens framtid? Varifrån ska få de miljoner som möjliggör produktion av nya, bra och spännande filmer för barn och vuxna. Finansieringen har kommit från biljettintäkter, tv-sändningar och som sagt . Men med den nya teknikens intåg och nya medier försvåras framtagandet av ett nytt filmavtal. Hur råder man bot på det låsta läget? 95 Kultur- och idrottsminister (M): Som mycket väl vet pågår förhandlingarna ända fram , så jag kommer inte att kommentera dessa. Däremot resonerar jag gärna lite grann kring svensk film som också var inne på. Film är en viktig och allt starkare kulturyttring, inte minst för att det ofta ingår fler än ett land i arbetet. Vi ser ungefär ett femtiotal filmer , men bara cirka två på biograf. Vi ser film i flera så kallade visningsfönster. Det kan vara i mobil, tv eller dator. Det påverkar givetvis hur ett kommande filmavtal ska konstrueras och finansieras. Utöver filmavtalet är det som produceras av bland andra och viktigt. De producerar också drama, vilket är betydelsefullt för svenska tittare. 96 (V): Jag delar kulturministerns kärlek till den kanske snart fridlysta svenska filmen. Vilket ansvar kan ta staten ta när de kommersiella krafterna inte nöjer sig med att håva in vinsterna från till exempel digitala nät och bredband? I lägger man kanske 1 ½ procent som en sorts punktskatt som går direkt till film. Det som är vackert med film är att det är en demokratisk kulturform som kan ses i hela landet, inte minst tack vare den digitalisering som också mindre biografer i inlandet och förorter som och har fått bidrag till. Ett nytt filmavtal måste dock till eller så måste staten ta ett större ansvar för den nya svenska filmen. 97 Kultur- och idrottsminister (M): Staten tar redan ett stort ansvar genom merparten av de pengar som ligger i filmavtalet. Vi tycker dock att det är ett självändamål att få in fler parter i avtalet så att ansvaret och engagemanget delas av många. Jag är glad att nämnde digitaliseringen och det stöd som regeringen ger för att det ska bli möjligt att digitalisera biografer, framför allt på mindre orter så att man kan se film även där. Det är en viktig del i filmpolitiken. Staten har också en låg moms på biobiljetter, i jämförelse med till exempel som har genomgående. Svensk film är viktig för svensk publik, men som jag brukar framhålla skulle jag också vilja se mer film från övriga , , och på våra biografer och inte minst i våra tv-fönster. 98 (S): Jag har en fråga till statsrådet om det kommunala utjämningssystemet. Jag fick förtroendet att sitta i den parlamentariska utredningen, och vi kom med ett enhälligt förslag till regeringen. Det system vi föreslog har en högre förklaringsgrad på kostnadsvariationerna i kommunerna än dagens system. När kommer regeringens förslag? Ser statsrådet några förändringar i det som utredningen föreslog? 99 Statsrådet (M): Jag tackar för frågan. Utjämningssystemet för kommunerna är en tämligen unik svensk företeelse. Det är som en skör planta och mycket komplicerat. Syftet är förstås att kommuner med lite olika förutsättningar ska kunna ge likvärdig service till sina kommuninvånare. Problemet med systemet är att om man inte gör det här korrekt kan det få tillväxthämmande effekter, det vill säga man hindrar kommuner i stark frammarsch, och det är inte bra för någon. Ett exempel på detta är fastighetsavgiften som utredningen mycket riktigt påpekar kan gynna vissa kommuner på bekostnad av andra. Frågan bereds i . Jag kan tyvärr inte ge någon tidtabell för när vi kommer vidare. 100 (S): Vad gäller fastighetsavgiften hade vi bara enstaka år att titta på för att kunna konstruera ett förslag till utjämning. Vi skrev att regeringen skulle få något mer år att titta på statistiken för att kunna komma med ett förslag, för utjämningen urgröps om vi inte får ett utjämningssystem för den kommunala fastighetsavgiften. 101 Statsrådet (M): Utredningen är skickad på remiss, och vi har fått in remissvaren. De är i princip positiva till utredningen. Dessutom gläder det mig att utredningen var enig i sitt betänkande. Det är en god grund för fortsatt arbete. Gör man förändringar ska man komma ihåg att första ordningens effekter är att i princip hälften vinner och hälften förlorar i och med att det är ett nollsummespel. Man kan hoppas att man i andra ordningens effekter lyckas främja tillväxtstimulerande insatser så att kommuner som är på framfart inte hämmas i sin utveckling. Jag är inte helt säker på att utredningen beaktar detta fullt ut, så frågan bereds fortfarande i kansliet. Jag kan som sagt tyvärr inte ge någon tidsaxel för när vi kommer vidare. Hanteringen av konsulära ärenden 102 (S): Regeringen har meddelat att en svensk medborgare har förts bort i Timbuktu i , och eftersom konsulära ärenden är en prioriterad fråga förväntas en hög aktivitet. Vi vet att är aktiv och att andra länder som har medborgare som är berörda och bortförda har en hög aktivitet. Vi vet också att EU:s har uttalat sig och att det finns en EU-policy på detta område och för hanteringen av konsulära ärenden. Men utöver att bekräfta att detta har hänt hänvisar till att det är en polisfråga. Det gör mig bekymrad. Jag brukar försöka stödja regeringen i konsulära ärenden eftersom det är viktigt att har en samsyn och backar upp det arbete som sker. Men regeringens attityd, att hänvisa till att det är en polisfråga och skjuta ifrån sig ansvaret, känns inte trygg. Jag vill ge statsrådet möjlighet att ge en annan bild och förtydliga att regeringen tar fullt ansvar för denna situation. 103 Försvarsminister (M): Det korta svaret är att jag inte har för avsikt att kommentera enskilda fall här i . Mer generellt agerar för att stödja medborgare i olika situationer där svårigheter uppstår. I exemplet har vi bevakat rättegången. Vi värnar de principer står för, till exempel rättssäkerhet. I vissa andra fall handlar det också om pressfrihet. Jag kommenterar dock inte ett pågående enskilt fall som det frågeställaren här tar upp. 104 (S): Jag var mycket noga med att inte begära en beskrivning av hur exakt arbetet med ett enskilt fall fortskrider eller att få en beskrivning av individen. Det jag ville försäkra mig om var att regeringen fullt ut tar det ansvar som regeringen har att ta och icke begränsar frågan till att vara en fråga för polisen, även om jag har stort förtroende för polisens möjligheter att på ett bra sätt agera och bidra till den uppgiften. Men det är inte så övriga länder agerar, och därför måste vi även ha den dimensionen. Regeringens ansvar är vidare än att bara göra detta till en polisiär fråga. Det finns intresse av att veta om regeringen utifrån den utveckling vi ser i utvecklar eller omprövar den strategi som EU har för regionen. 105 Försvarsminister (M): Jag tror att alla hörde att frågeställaren först sade att hon inte hade för avsikt att ställa frågor om ett enskilt fall och sedan ställde frågor om just ett enskilt fall. Jag vill vara mycket försiktig med att i riksdag diskutera enskilda fall. Generellt gör mycket för att stödja medborgare som får problem utomlands. är det föremål för en livlig offentlig debatt, ibland är det den tysta diplomatin som gäller. I ytterligare andra fall är det möjligen polisärenden. Jag avser inte att här gå in på enskilda fall. Därmed är veckans frågestund avslutad. Jag tackar de närvarande statsråden för deras medverkan. 12 § (forts. från 10 §) Svar på interpellation 2011/12:102 om position i förhandlingarna under Durbanmötet 107 (FP): Även om förväntningarna skruvats ned rejält vad gäller det kommande klimattoppmötet är många av oss hoppfulla. Forskare och miljöengagerade anser att det är nödvändigt att vi når framgång i . Jag skulle i det här sammanhanget vilja tillönska miljöministern all lycka i de kommande förhandlingarna. Jag är övertygad om att miljöministern med sin kraft och kunskap har möjlighet att nå genombrott i dessa förhandlingar. Vi vet att miljöeffekterna slagit igenom snabbare . Det gör att vi känner att det blir än viktigare att snabbt komma fram till ett rejält resultat. Kyoto 2 är en av nyckelfrågorna. Den diskuterades vid frågestund. Det är viktigt att stryka under att och EU:s röst kan komma att ha mycket stor betydelse. Det är dessutom viktigt att nu skapa bryggan, möjligheten, för att även innefatta de stora utsläppsländerna. och står för vardera, vilket säger en hel del. Det nuvarande löper ut och omfattar totalt. Det är alltså nödvändigt. I finns möjligheter till ekonomiska styrmedel. Där skulle jag till vilja säga att jag inte delar hans negativa inställning till ekonomiska styrmedel, exempelvis CDM, clean development mechanism. Vi ska vara ärliga och erkänna att den har sina fel, den har visat sig ha brister, den har koncentrerats på ett fåtal länder, men det är en process som pågår och är möjlig att utveckla. En framtida mekanism, framtida ekonomiska styrmedel, inom ramen för ett Kyotoavtal, inom ramen för detta regelverk, skulle kunna ge stora möjligheter. Det är och kan bli väl använda och effektiva resurser och smörjmedel för att få i gång många miljöåtgärder, många insatser, så att klimatet kommer i balans. Jag skulle, herr talman, vilja lyfta upp en fråga som vi ännu inte tagit upp , nämligen den om skogens viktiga roll i kommande klimatförhandlingar. Här har vi vid de gångna klimatförhandlingarna tagit steg framåt, inte minst i , det som kallas REDD plus. Det är viktigt att man fortsätter att ta steg framåt. Jag skulle vilja skicka med den uppmaningen. Jag vet att miljöministern är engagerad i frågan. röst har varit avgörande på flera punkter i genom att pressa fram och få all världens länder att skriva under tvågradersmålet och till och med att skriva under att vi, om forskningen så säger, är beredda att ansluta oss till . Vi var också aktiva i Nagoyaöverenskommelsen om den biologiska mångfalden, som diskuteras mycket, och jag vet att miljöministern i varit härförare för kemikalielagstiftningen Reach. Jag skulle vilja fråga miljöministern hur hon kommer att använda sig av all den kunskapen och erfarenheten. 108 Miljöminister (C): Herr talman, ärade ledamöter och åhörare! Det här är oerhört viktiga frågor, och vi skulle kunna diskutera dem . Jag är glad att vi nu genom inlägg kan ägna åt CDM, klimatprojekten. Det är intressant att se att inställningen till CDM är olika i de länder som är med. I vill industrin ha så många som möjligt och, höll jag på att säga, så långt borta som möjligt. Man vill genom sådana klimatprojekt ha möjlighet att göra insatser i andra länder. I är det tvärtom. Där vill man helst inte ha några alls, och ska man ha några vill man ha dem nära, helst inom landet. Det visar vilken spännvidd det finns i diskussionerna om CDM. Jag tror precis som att CDM är en viktig kanal för faktisk tekniköverföring mellan länder, särskilt när det handlar om energieffektivisering och förnybar energi. Ett av syftena med CDM är att bidra till värdländernas hållbara utveckling. Det är viktigt att vidareutveckla och ständigt förbättra dessa klimatprojekt. Det är ett centralt och kostnadseffektivt klimatpolitiskt instrument, och därför är det viktigt att de finns. ska man vara klar över att det gäller att titta noggrant på hur de används så att det finns en miljömässig integritet i projekten, att de leder till nytta och att de äger rum där de bäst behövs. Vi behöver alltså transparens, förenkling och en ökad effektivitet vad gäller CDM-processen för att få den miljöintegritet som är så oerhört viktig. Det är synd att flertalet CDM-projekt landat i ekonomiskt expansiva länder som och . Det är klart att de behöver vidareutveckla sin teknologi, det vet vi allesammans, men jag skulle önska att fler CDM-projekt ägde rum i de riktigt fattiga länderna. Det finns som inte sett mer än kanske något enstaka sådant projekt. har varit drivande i en genomgång av den långsiktiga nyttan med CDM, hur de används och registreras, hur de revideras och var de placeras i geografin så att de landar i de fattiga länderna. Det är mycket viktigt. Det är också viktigt att vi har standardiserade bedömningsgrunder, så att vi kan se vilka som är dåliga, vilka som är bra och vilken väg vi ska fortsätta. Men givet detta tycker jag att det är väldigt viktiga instrument. Det vi ser är att marknadsnära miljöstyrning väldigt ofta är effektiv därför att den skapar volymer. Där tycker jag att klimatprojekten liksom handeln med utsläppsrätter är väldigt viktiga och ger de styrsignaler som behövs när investeringsbeslut ska tas både offentligt och i privat verksamhet. Jag vill tacka för förtroendet. Det blir min femte klimatförhandling. Jag har varit med under den långa resa som skett , och det är klart att jag har kontaktytor som jag kan använda och har jobbat med . Jag har rest otroligt intensivt sedan jag tillträdde för att tillvarata de här möjligheterna. Det är oerhört viktigt med aktiva ledamöter i riksdag som driver på. Därför vill jag tacka för det här inlägget. 109 (V): Det är några frågor som vi behöver reda ut tror jag, . Vi börjar med CDM, clean development mechanism, och uppköpen av billiga utsläppskrediter i andra länder. Det är väl fortfarande så att gör de största uppköpen i världens största diktatur, . Många av de här projekten hade blivit av ändå. Det man gör är att man slår in öppna dörrar mellan de här projekten. Jag vet ett projekt som ska nämnas, dock inte ett som har stött. Det var ett stort dammprojekt som anlades. Befolkningen i området tvångsförflyttades, och man anlade den stora vattenkraftsdammen. Det var registrerat som ett CDM-projekt. När man utvärderade projektet pratade man bara med poliser och höga makthavare. Alla sade att det var ett jättebra CDM-projekt. Ingen frågade de tusentals människor som hade blivit tvångsförflyttade på grund av dammprojektet. Det här visar på en av komplikationerna med att involvera sig så mycket i en diktatur som gör med de svenska CDM-projekten. Det har lett till tekniköverföring, säger . Hur vet du det? Vilka utvärderingar baserar du det på? Jag har läst ganska många rapporter från oberoende forskare och klimatinstitut. Prata med forskarna på till exempel! Alla kritiserar de CDM-projekten just för att de är så oklara och fluffiga. Det här är ett sätt för de rika länderna att smita från sitt historiska ansvar, nämligen att minska våra utsläpp. Prata med , EU:s klimatkommissionär, som både du och jag har träffat i EU-sammanhang ! Hon säger att vi i den framtida europeiska klimatpolitiken ska använda minimalt med CDM-projekt därför att vi behöver göra investeringarna på hemmaplan. Vi behöver göra dem i . Vi ska inte skjuta problemet framför oss. Jag tror att har helt rätt. Om jag minns den som jag kommer ihåg från rätt tror jag att innerst inne tycker att det finns en stor poäng med detta. , som är miljöminister! Kan det verkligen vara rimligt att en tredjedel av den svenska klimatpolitiken befinner sig i och ? Är det inte dags att utvärdera CDM-projekten och se till att åtminstone den absoluta merparten av våra utsläppsminskningar görs på hemmaplan? Det är bra att i svaret säger att ska fasa ut de miljöskadliga subventionerna. Jag fick också ett väldigt bra skriftligt svar från om just det. Men det jag saknar är en klar strategi, en inventering av hur stora de svenska miljöskadliga subventionerna är och hur utfasningen ska gå till. Jag saknar också ett trovärdigt agerande på det internationella planet. I röstade för ett mångmiljardprojekt i , där man bygger ett av världens största kolkraftverk. Detta säger ja till. Andra länder säger nej. Sådana subventioner, , kan vi inte hålla på med, eller hur? Och hur är det nu med att skala och skärpa EU:s minskningskrav? drev det kravet i . Jag drev också det kravet i . När och jag stod här och debatterade sade : Jag och regeringen med mig vill se EU ta steget till . när jag läser den här texten finns det ingen sådan formulering. Det finns bara luddiga formuleringar om att det är bra att sikta på ett 30-procentsmål. Jag vill ha ett som säger klart och tydligt till de andra EU-länderna: är det att skala upp våra klimatambitioner! Vi minskar våra utsläpp , oavsett vad omvärlden gör! På så sätt visar man ledarskap, och på så sätt kan vi nå en bra lösning i . 110 (FP): Jag vill bara påminna , som säkert är väldigt medveten om det här, om att vi lever i en global värld. De insatser som görs i , eller har betydelse. Därför är det nödvändigt att vi jobbar på olika sätt. Vi ska göra vår hemläxa. Vi ska bli bäst i världen. Vi ska ha höga ambitioner. Men det kan inte vara fel att vi använder medel på ett effektivt sätt och också är beredda att jobba internationellt. CDM måste utvecklas. Det är vi alla överens om. Det har varit många barnsjukdomar. Men med den kunskapen är jag övertygad om att vi kan satsa mycket bättre på grön teknik framöver och också vara ett stöd och en hjälp. Jag skulle avslutningsvis vilja lyfta in de arktiska frågorna. Vi har alla möjligheter att arbeta dubbelt. är ordförandeland i . I ser vi klimatförändringarna på ett högst påtagligt sätt. Därför är det viktigt att detta är närvarande i ; världen hänger ihop här också. De som drabbas allra hårdast av klimatförändringarna vet vi är människorna i de fattigaste delarna av vår värld. Vi har utlovat insatser, både de snabbstartsinsatser som har nämnts och som finns i svaret från miljöministern och de långsiktiga satsningarna. Det är viktigt att vi länder som har lovat och skrivit under verkligen lever upp till våra löften. 111 Miljöminister (C): Herr talman, ärade ledamöter och kära åhörare! Jag beklagar verkligen att miljö och jordbruksutskottets ordförande har lämnat interpellationsdebatten. Det är väldigt synd, för detta är oerhört viktiga frågor som förtjänar att diskuteras i riksdag, särskilt när de första förhandlingarna just har börjat i och det är ett väldigt kritiskt läge. har fortsatt med att diskutera de svenska klimatmålen. Vi har sagt genom beslut i regering och riksdag att vi ska minska redan fram . Det tycker jag är oerhört bra och ambitiöst. Jag ska göra allt för att vi ska nå de målen. Det var detta jag hade velat diskutera med , för de har enligt vad de skrivit så sent som villkorat sin 40-procentssatsning med att man inte vill göra det förrän EU har beslutat att gå till . Jag tycker att det är ett lite märkligt villkorande. tror jag är möjligt i , och det är också bra att vi har det målet och att vi når det. Nästa del av frågan handlar om hur vi ska få EU att höja ambitionerna från till 30. vill gärna att EU går till , vilket statsministern också har uttryckt i några debatter. Vi arbetar med detta bakom kulisserna. Men det är också så att kommissionen håller på och gör en konsekvensanalys. Det är väldigt viktigt att se vad man kommer fram till. Där ser vi hur de andra länderna argumenterar. Det är klart att vi i alliansregeringen och majoriteten i som redan har satt ovillkorat inte har några problem med att EU vill bli bättre. Det har vi naturligtvis inte, för det går ju i samma riktning. Däremot är frågan hur man driver detta. I ett förhandlingsläge där vi vet att Färdplan 2050 stoppades av i ministerrådet så sent som är det viktigt att vi tänker oss för. Det kunskapsmaterial som kommissionen nu samlar ihop hoppas jag ska kunna bidra i den här diskussionen och i det arbete som vi gör. Jag är också glad över att frågan om kom upp. är på något sätt symbolen. Det är där vi ser tillståndet precis som när det gäller kemikalier ser vi det i först. När det nu kommer rapporter om att isen i smälter fortare än vi hade befarat har vi intensifierat arbetet med de kortlivade klimatgaserna, short-lived climate forcers, SLCF, som är väldigt viktiga. De är kortlivade därför att de inte stannar i atmosfären som de växthusgaser vi har jobbat med . Här finns också partiklar sot, helt enkelt som också bidrar till avsmältningen. När jag var liten tog gamla släktingar och strödde sot över snön för att den skulle smälta snabbare och man inte skulle halka. Precis den effekten ser vi i och . Därför är arbetet med SLCF otroligt viktigt och något som vi också kommer att föra som ett parallellspår i . Jag kommer själv att delta i en stor aktivitet med FN:s miljöprogram, där en alldeles ny rapport om hur det egentligen ser ut lanseras. Vi ska fortsätta jobba väldigt noga med den här frågan. 112 (V): Det här har varit en intressant debatt. Den visar att det finns stora skillnader mellan höger och vänster i klimatpolitiken. Vi i vill inrätta största investeringsfond för klimatet någonsin, ett klimatinvesteringsprogram. Vi vill ha nettodebitering med kvartalsvis avstämning på egen el, vi vill ha massiva satsningar på kollektivtrafiken, och vi bygger inte en kilometer ny motorväg. Vi vill göra alla klimatinsatser på hemmaplan. Vi köper inga billiga utsläppskrediter. Vi vill skärpa EU:s utsläppsmål. Vi öronmärker intäkterna från EU:s utsläppshandel, så att de går direkt till klimatbistånd och klimatåtgärder. Det är jättebra att har tagits upp, men varför röstar ni mot de rödgrönas förslag om ett stopp för oljeborrning i ? Vi i vill tillsätta en klimatminister, så att det finns en minister som kan arbeta enbart med klimatfrågorna. Allt detta är förslag som vi har väckt i denna församling, men de har alltid blivit nedröstade av högersidan. Ni är hjärtligt välkomna att rösta på de här förslagen nästa gång. kommer både jag och att befinna oss i i . Jag vill önska miljöministern all lycka till. Precis som miljöministern har sagt är det ett extremt svårt läge. Det är väldigt mycket som står på spel. Om det är något som jag verkligen vill skicka med miljöministern är det två saker. Se till att det finns nya, additionella medel för klimatbistånd för de fattigaste länderna. Vi ska inte ta pengar från det ordinarie biståndet.