prot · GY09105 · 2011-05-19 00:00:00 — Dessutom föreslås förändringar i lagen om utländska försäkringsgivares och tjänstepensionsinstituts verksamhet i . Detta gör man för att klargöra att bestämmelserna i nämnda lagar står i överensstämmelse med . Den särskilde utredare som regeringen tillkallade 2009 hade till uppgift att se över och lämna förslag till sådana förändringar som skulle kunna behöva vidtas till följd av Europeiska kommissionens formella underrättelse angående den svenska filiallagstiftningen. I uppgiften ingick även att se om det är förenligt med att i filiallagstiftningen införa bestämmelser om krav på en representant med adress i som ska ha behörighet att företräda företaget och dessutom utföra rättshandlingar som verksamheten i kräver. Enligt förslaget ska det tydligt anges att det gäller näringsverksamhet som omfattas av bestämmelserna om fri rörlighet av varor och tjänster i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Kravet på att det utländska företagets namn och nationalitet ska ingå i filialens firma kommer att tas bort. Likaså ändras kravet på att ha en särskild delgivningsmottagare utsedd och anmäld till att endast gälla när filialens verkställande direktör är bosatt utanför EES. Förslaget innebär även att alla beslut enligt filiallagen som fattas av eller ska kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Man kan dock konstatera att antalet överklaganden till regeringen har varit få sedan lagen infördes. Det krav som finns i lagen om utländska försäkringsgivares och tjänstepensionsinstituts verksamhet i på att en verkställande direktör för filial ska vara bosatt i utgör en inskränkning i etableringsfriheten och kan därmed strida mot EUF-fördraget. Av detta skäl föreslås en ändring i nämnda lag. I filiallagen ska det införas en anmälningsskyldighet liksom en skyldighet att i vissa fall anmäla en kontaktperson till . Utstationeringsdirektivet har genomförts i svensk rätt genom lagen om utstationering av arbetstagare. Lagen gäller när en arbetsgivare som är etablerad i ett annat land än utstationerar arbetstagare här i landet i samband med att arbetsgivaren tillhandahåller tjänster över gränserna. Det finns skäl att betona betydelsen av att det införs krav på att företag etablerade i utlandet eller näringsidkare bosatta utomlands i samband med utstationering av arbetstagare till ska ha en representant i landet som är behörig att företräda dem i kontakter med myndigheter och vid förhandlingar med arbetstagarorganisationerna detta då införandet av detta krav bland annat är en förutsättning för att den svenska förhandlings- och avtalsmodellen ska fungera, precis som tidigare talare har sagt. Ett sådant krav bör vara förenligt med under förutsättning att EU-medborgare från andra länder inte diskrimineras genom krav på bosättning i . I den nu aktuella propositionen har regeringen redovisat sin bedömning att frågan om representant lämpligen bör lösas inom ramen för den arbetsrättsliga lagstiftningen snarare än i filiallagen. Det är en bedömning som utskottet delar. Vidare har regeringen i propositionen påpekat att denna fråga ska utredas i särskild ordning. har påbörjat arbetet med att utreda frågan. Det är angeläget att beredningen av denna fråga hanteras skyndsamt och att regeringen återkommer med lämpliga förslag. Mot bakgrund av detta behövs inget riksdagsuttalande, varvid jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 150 (S): Jag vill börja med att instämma i det som och har sagt när det gäller ändringarna i filiallagen. Jag vill också ge en eloge till utskottet för att det har varit ett enigt utskott i den delen i betänkandet. Jag sitter i arbetsmarknadsutskottet och jobbar mycket med arbetsrättslagstiftningen. Jag kan hålla med om de slutsatser som utskottet har dragit, nämligen att detta är någonting som bör beaktas i kommande lagstiftning. kommer vi att behandla ett betänkande där bland annat ingår. Vi får återkomma till den behandlingen när det kommer till kammaren för beslut. Det finns alla möjligheter att snabbt hantera de här frågorna även i det betänkandet. Med detta vill jag yrka bifall till Socialdemokraternas och gemensamma reservation, reservation 1. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 19 § En ny energimärkningslag Föredrogs näringsutskottets betänkande 2010/11:NU22 En ny energimärkningslag (prop. 2010/11:106). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 20 § Ny lag om ackreditering och teknisk kontroll Föredrogs näringsutskottets betänkande 2010/11:NU25 Ny lag om ackreditering och teknisk kontroll (prop. 2010/11:80). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades Skrivelse 2010/11:141 granskning av trafikverkens produktivitet Redogörelse /11:RR4 redogörelse om granskningen av årsredovisningen för staten 2010 Motion Behovet av förändringar i utlänningslagen och utlänningsförordningen av m.fl. (V) Motionen väcktes med åberopande av 3 kap. 13 § riksdagsordningen med anledning av händelse av större vikt. Frågan om hänvisning av motionen till utskott skulle behandlas vid sammanträdet . Motionen hade följande lydelse: Förslag till riksdagsbeslut 1. begär att regeringen återkommer med förslag till förändringar i utlänningslagen i enlighet med vad som i motionen anförs. begär att regeringen genomför förändringar av utlänningsförordningen 2 kap. 12 § och 13 § andra stycket i enlighet med vad som anförs i motionen. Inledning Migrationsöverdomstolen har genom flera domar förändrat tillämpningen av utlänningslagen genom att fastslå att kravet på att utlänningar ska ha pass vid inresa och vistelse i är absolut såvida inte uttryckligt undantag angivits. Genom ställningstagande av rättschefen vid har dessa domar bl.a. givits den konsekvensen att inte ska utnyttja möjligheten att utfärda främlingspass med stöd av 2 kap. 13 § andra stycket utlänningsförordningen och förse passet med anteckning att identiteten inte är styrkt. Som konsekvens av dessa domar har familjer från främst under nu nekats familjeåterförening. Avslagen har motiverats med att den anhörigas identitet inte kan styrkas eller att skriftliga bevis för familjebanden saknas. Därför befinner sig nu uppskattningsvis 1 500 barn med familjeanknytning till i och omkring utan att kunna beviljas tillstånd att återförenas. Samma gäller ett stort antal vuxna anhöriga som antingen söker återförening med make/maka eller barn i . I dom den 17/3 2011, (UM 9536-10) har domstolen också slagit fast att barn som ansöker om att återförenas med sina föräldrar måste styrka genom skriftliga handlingar att föräldern/föräldrarna är barnets vårdnadshavare. I dom 12/5 2011 (UM 8325-10) har Migrationsöverdomstolen uttalat att det åligger enligt att ställa krav på styrkt identitet som förutsättning för familjeåterförening, att gemenskapskodexen för gränspassage för personer föreskriver att identiteten ska styrkas vid gränspassage, att familjeåterföreningsdirektivet tillåter avslag på ansökan om familjeåterförening om den inte åtföljs av skriftliga bevis för familjebanden och bestyrkta kopior av resehandlingarna. Domstolen har också åter slagit fast sin tidigare tolkning om utlänningslagens innebörd i fråga om absolut krav på passinnehav och styrkt identitet. Domstolen avslutar domskälen med följande konklusion: Migrationsdomstolen är medveten om de problem att styrka sin identitet som finns för sökande bl.a. från . Det är emellertid inte möjligt för rättstillämparen att generellt eller för en viss grupp av sökande medge undantag från kraven på klarlagd identitet och pass. Sådana undantag åligger det lagstiftaren/regeringen att föranstalta om. Det är även en sak för lagstiftaren/regeringen att, om det anses att reglerna för utfärdande av främlingspass inte står i överensstämmelse med lagstiftarens intentioner, förändra dessa. Händelse av större vikt Migrationsöverdomstolens dom stänger oåterkalleligen dörren för varje förhoppning om att det ur humanitär synpunkt katastrofala rättsläget kan förändras genom praxis. Det är nu helt uppenbart att utlänningslagen och utlänningsförordningen måste ändras för att bl.a. de uppskattningsvis 1 500 somaliska barn som tvingas leva åtskilda från sina föräldrar/sin förälder under i många fall djupt inhumana och farliga omständigheter ska kunna återförenas med sina anhöriga i . En sådan lagändring är självfallet ytterst brådskande, varför en motion i saken inte kan anstå till allmänna motionstiden. Behovet av förändringar i utlänningslagen och utlänningsförordningen Utlänningslagen innehåller inget explicit krav på styrkt identitet som förutsättning för rätt till familjeåterförening, men Migrationsöverdomstolen har med stöd av förarbetsuttalanden slagit fast att ett sådant krav gäller. Huruvida detta krav står i överensstämmelse med artikel 8, rätten till familjeliv i om de mänskliga rättigheterna har Migrationsöverdomstolen inte övervägt. Det är således nödvändigt att genomföra en ändring i utlänningslagen för att förändra rättsläget. Det kan också vara nödvändigt att se över bestämmelserna i 2 kap. utlänningslagen om passkrav och undantag från passkravet. Regeringen bör även genomföra erforderliga förändringar i 2 kap. 12 och 13 §§ utlänningsförordningen för att undanröja bristande passinnehav som hinder mot familjeåterförening. (V) (V)(V) (V)(V) (V)(V) (V)(V) (V)(V) 22 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2010/11:397 Kontroll av kosttillskott av (S) till statsrådet (KD) 2010/11:398 Offentlig upphandling och djurskyddskrav av (S) till landsbygdsminister (C) 2010/11:399 Skydd av biologisk mångfald i skogen av (MP) till miljöminister (C) 2010/11:400 Långsiktigt statligt ansvar för sommarjobb för skolungdomar av (MP) till arbetsmarknadsminister (M) 2010/11:401 Svenska exportorgan och politik för global utveckling av (MP) till statsrådet (M) 2010/11:402 investeringar i kolkraft av (MP) till närings- och energiminister (C) 2010/11:403 Tillstånd för uranbrytning av (V) till närings- och energiminister (C) 2010/11:404 Kastrering av smågrisar av (V) till landsbygdsminister (C) 2010/11:405 Idrott för alla av (S) till kultur- och idrottsminister (M) 2010/11:406 Jobben i av (S) till närings- och energiminister (C) 2010/11:407 Öppenhet i EU:s jordbruksstöd av (V) till landsbygdsminister (C) 2010/11:408 Regeringens opinionskampanj för mångkultur av (SD) till statsrådet (FP) 2010/11:409 En sammanhållningspolitik för att stärka det regionala tillväxtarbetet av (S) till statsrådet (C) 2010/11:410 som en nationell möjlighet av (S) till statsrådet (M) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 23 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2010/11:531 Grisbönderna och konkurrensen av (KD) till landsbygdsminister (C) 2010/11:532 Situationen i av (S) till utrikesminister (M) 2010/11:533 Ersättning till nämndemän av (S) till justitieminister (M) 2010/11:534 Bibliotek i häkte av (V) till justitieminister (M) 2010/11:535 Kontanthantering och HUS-avdraget av (S) till finansminister (M) 2010/11:536 Laserpekare av (S) till justitieminister (M) 2010/11:537 Folkbokföringen av (S) till statsrådet (KD) 2010/11:538 Det nationella ansvaret för den fotografiska bilden av (S) till kultur- och idrottsminister (M) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 24 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen , av andre vice talmannen därefter till ajourneringen , av tredje vice talmannen därefter till och med 12 § anf. 123 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.