prot · GY0979 · 2011-03-30 00:00:00 — Utifrån talang, motivation och intresse finns det stora möjligheter att välja olika inriktningar. Jag skulle vilja hyfsa till debatten lite grann. Jag har en son som går på gymnasiet och en dotter som alldeles gått ut, och jag tycker inte att de går i en dålig skola. Jag tycker att det på många sätt är en bra skola. Teknikprogrammet med designinriktning som går på fungerar mycket bra på många sätt. Att tro att det är svart eller vitt när man jämför dagens gymnasieskola med den gymnasieskola som startar blir inte riktigt rättvist. Däremot är det viktigt att vi som politiker sätter fokus på det som skolan misslyckas med. Av olika anledningar misslyckas alldeles för många elever . Därför måste vi kunna visa på att det görs ett stort och gott jobb på många ställen. Men det finns också alldeles för stora brister, och det måste vi kunna diskutera på en och samma gång. börjar Gy 2011 att gälla. Därför kan den här debatten lite grann kännas som att vi befinner oss i ett vakuum. Vi vet inte exakt hur det kommer att bli. Vi vet vad vi har , men vi vet inte precis hur det kommer att bli. Det är dock spännande att gå in på olika gymnasieskolors hemsidor och se hur de vill informera sina elever om vilka möjligheter de har i vuxenlivet, efter den utbildning som de väljer. Det låter i dagens debatt som om det fanns många stängda dörrar. I verkligheten tycker jag att det är precis tvärtom. Det är oerhört viktigt att den skola vi har på olika sätt förbereder för vuxenlivet. Vi sänker inte kraven bara för att vi ställer olika krav på olika utbildningar. Någon nämnde tidigare när det gäller bygg och anläggning eller snickarutbildning att man nu inte alls kommer att ha lika mycket matte som . Men när man stärker yrkesämnena har jag väldigt svårt att förstå varför inte de olika delarna skulle tas in också där. I Gy 2007, som nämnde tidigare, pratar man om infärgning i ämnena på olika sätt. Verkligheten är inte indelad i skolämnen på det sättet. Däremot är det viktigt att vi håller en hög och bra kvalitet på alla olika delar i utbildningen. Jag ser fram emot att det ska finnas olika vägar framåt. Men vi pratar också om en rättighet för alla elever som inte har läst in högskolebehörighet att kunna göra det . Den rättigheten ser jag som oerhört viktig. För har det varit viktigt att det ändå finns möjlighet att läsa in grundläggande högskolebehörighet . Jag tycker att vi ska vara ärliga om detta. Visst kan vi vara bekymrade över att vissa utbildningar inte rekryterar. När det gäller omvårdnadsprogrammet har vi i haft bekymret att det inte tilltalar tillräckligt många som vill arbeta till exempel inom äldreomsorgen. Men det finns och ska finnas högskoleutgångar från omvårdnadsprogrammet. Det ska inte vara ett hinder att man tror att det är en återvändsgränd. Men i debatten har det låtit som om det skulle vara så. Jag tycker att vi som politiker får ta på oss ett ansvar för att vi har varit med och spridit delvis felaktiga bilder. Jag måste starkt vända mig mot att det pratas om att man blir lågutbildad om man har gått ett yrkesprogram. Så har det låtit tidigare i debatten. Det handlar inte om det. Att ha genomgått en fullständig gymnasieutbildning gör inte att man blir lågutbildad. Det gör att man får en bra språngbräda in i yrkeslivet. Man blir behörig till . Man blir behörig på många sätt. Man förväntar sig att man får god kompetens i det yrke som man väljer. Det har tidigare i debatten från sida hänvisats till att man hade problem med söktrycket på en naturbruksgymnasieskola. Det finns en sådan i min närhet som heter Sötåsen. Där är man glad över det söktryck som man har, och där visar man också på vilka utgångar det finns från . Det finns direkt yrkesförberedande utgångar men också högskoleutgångar. Det är oerhört viktigt att visa på alternativen. Det blir orättvist att göra en bedömning och mäta söktrycket när vi delvis förändrar programstrukturen. Vissa program försvinner som har räknats in som yrkesprogram och blir mer teoretiska. Vi ska givetvis följa den här utvecklingen på nära håll och se vad den nya gymnasieskolan leder till. Jag anser för egen del att vi på olika sätt behöver stärka studie- och yrkesvägledningen. Det är en viktig del. Jag vet inte om man får erkänna att man har vickat ett par terminer som studie- och yrkesvägledare tidigt i sin lärarkarriär då det inte fanns jobb för det man var utbildad för. Det fanns inte tillräckligt med tjänster. Men det är ett oerhört inspirerande jobb studie- och yrkesvägledarna har, och det är ett oerhört viktigt jobb, kopplat till att kunna ge vägledning framåt när det gäller att välja framtidsinriktningar. I skollagen är vi tydliga med att säga att den personal som eleven möter i skolan också ska ha framtidsperspektivet, även om man inte är studie- och yrkesvägledare. Även lärarna har en viktig del kopplat till att kunna vägleda framåt. För att nämna ytterligare en satsning som alliansregeringen har gjort kan jag säga att yrkesvux är en viktig del. Det handlar inte bara om att gå från yrkesprogram till högskoleutbildningar, utan också om att ha gått ett teoretiskt program och välja en yrkesvuxinriktning. Det är viktigt att det finns många vägar framåt. Det som nästan över huvud taget inte har nämnts i debatten är lärlingsutbildningen, bara för att det inte fanns några motioner om den under den allmänna motionstiden. Den är också en viktig del av gymnasieskolan. Angående att på olika sätt kunna rekrytera lärare har vi varit inne på lärarlegitimationen. Möjligheten till lektorer i gymnasieskolan är en viktig faktor för att stärka kvaliteten och möjligheten att forska i skolan. Jag skulle vilja nämna en annan oerhört viktig skolform som också betyder mycket för många ungdomar, men också unga vuxna. Det är folkhögskolorna. Där finns också en viktig möjlighet om man till exempel inte har fullföljt gymnasieskolan av någon anledning. Det är inte alltid så att utbildningen är dålig, utan det händer saker i livet som gör att man behöver göra ett avbrott. Då är folkhögskolorna en viktig del för att hjälpa till att komplettera och stärka sina kunskaper. Där har man också en viktig del kopplat till integrationen. Många nya svenskar upplever att den utbildningsformen är väldigt givande på många olika sätt för att stärka sitt språk men också förstå mer av de omgivande normerna i vårt samhälle. Jag tror att det är oerhört viktigt att vi från politiskt håll visar att det i gymnasieskolan finns stora satsningar att göra och många vägar framåt. Att luras och säga att vi stänger en massa dörrar tycker jag är djupt orättfärdigt. Sedan krävs det en studie- och yrkesvägledning som visar på vilka möjligheter man har. Där är det viktigt att vi gör ytterligare förstärkningar. Därmed vill jag, fru talman, yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. (Applåder) I detta anförande instämde (KD). 132 (KD): Det är alltid väldigt spännande för mig som kommer sist att debattera. Jag skulle önska att alla fick känna av vad det innebär att ha suttit och arbetat med ett arbete, som vi har gjort med detta betänkande, att ha suttit på flera utskottssammanträden i grupper och varit överens med andra om mycket, att ha skrivit ett anförande från början, eller två, och så sedan sitta och vänta: Vad säger ? Finns det något kvar till mig att säga i detta? Vi är i Alliansen nämligen oerhört överens när vi med stolthet går fram med betänkandet om nya gymnasieskolan. Jag kan verkligen yrka bifall till utskottets förslag i detta betänkande, fru talman. Det är spännande med den väg vi har fått gå. Jag känner mig alltid väldigt gammal, fru talman, när jag säger detta, men jag kan inte låta bli att upprepa att vi i opposition 1998, 1999 och 2000 skrev motioner på motioner om lärlingsutbildning. Det här tycker jag är så viktigt! Man känner av det på tre punkter minst. En av dem är att det lönar sig att ihållande försöka få igenom en idé som man tror på. Till slut går det! Kanske är det många sådana här idéer som gjorde att Alliansen fick makten i det här landet. Socialdemokraterna höll med hjälp av övriga partier i vänsterblocket på och förändrade vår utbildningspolitik till att alla skulle göra samma saker på lika och på samma sätt. Man skulle ha samma mål. Alla skulle ha högskolebehörighet, och om de inte hade det var de odugliga. Dåvarande utbildningsminister , som naturligtvis inte är här , betraktade mig och sade i ett anförande att jag var kunskapsfientlig när jag härjade om praktisk utbildning och handens kunskap. Med mitt lilla huvud kunde jag inte förstå att arbetarrörelsen gick emot arbetets värde och värdet i att ha en yrkesutbildning och känna stolthet i de ämnen som en yrkesutbildning innebär. har här yttrat: Men varför ska de inte kunna lika mycket svenska? Varför ska de inte kunna matte? Hade hon varit här hon har gått ifrån debatten skulle jag ha frågat henne varför hon inte vill lära sig samma ämnen som en elektriker, en svetsare eller en rörmokare måste lära sig. Vi behöver i samhället duktiga teoretiker med goda kunskaper inom de ämnena, men vi behöver också många yrkesmänniskor som är oerhört skickliga inom sina ämnen, och det är skilda kompetenser som krävs. hade tillsammans med ett seminarium här i om innovation, entreprenörskap och tillväxt. Vi talade om framtidens samhälle där detta behövs. Det som är alldeles självklart är att vi behöver jättemånga som går vidare till forskning, universitet och så vidare, precis det vi har . Vi behöver också alla dem som tar innovation via entreprenörskap och yrkeskunnande, och vi har många sådana. Vi erbjuder människor, våra ungdomar, möjligheten till både och. Det är en stolthet för mig, ska jag ärligt säga. Jag är så glad att höra till en grupp som vill förändra samhället med en människosyn där alla är lika mycket värda oavsett om man har praktisk eller teoretisk begåvning. Alla är lika mycket värda. Därför ska vi också satsa på de utbildningar som de vill ha och känner sig triggade av. Jag vill inte tala om en misslyckad skola. Det är tillräckligt många som har gjort det redan. En sådan stor förändring som vi gör har skett i svensk utbildningspolitik. På en och samma gång förändrar vi grundskola, gymnasieskola, lärarutbildning, betygssystem, lärarlegitimation och värdet i dessa olika delar. Dessutom förändrar vi möjligheten till högre utbildning. Kom ihåg att vi lägger på en del som inte har funnits! De som har gått på yrkesinriktade linjer kan gå vidare till direkt. Detta är vägar som inte har funnits tidigare. Vi ger alltså alla samma chans utifrån vad de vill och deras förutsättningar och behov. Samhället behöver allihop. Samhället behöver alla människor. Därför ger vi alla denna möjlighet, och den är förenad med människovärde, arbetslinje och den kunskap som behövs för att vårt land också ska ligga i fronten av utveckling, välfärd och tillväxt. Det är detta vi gör, mina vänner, och jag känner mig väldigt glad över det. Jag kan skriva under på vad många av mina kamrater har sagt, men jag nöjer mig så här. Vi är glada över detta. blir det verklighet av det som vi har kämpat för i denna talarstol. Ni förstår att vi är glada. I detta anförande instämde (KD). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 18 § Bordläggning och omedelbar hänvisning av ärende till utskott Anmäldes och bordlades Propositioner 2010/11:107 Förbättrad utslussning från sluten ungdomsvård 2010/11:110 Ändrade kapitaltäckningsregler 2010/11:122 Behörighet för lokförare med anledning av prop. 2010/11:111 Svenskt deltagande i den internationella militära insatsen i /11:U7 av m.fl. (SD) Kammaren biföll talmannens förslag att denna motion skulle hänvisas till utrikesutskottet. Anmäldes och bordlades EU-dokument KOM(2011)128 GRÖNBOK om onlinespel på den inre marknaden 19 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2010/11:414 Bygglärlingar av (V) till arbetsmarknadsminister (M) 2010/11:415 Elevers förutsättningar att nå de uppsatta målen i skolan av (S) till utbildningsminister (FP) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 20 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2010/11:373 Surströmmingens vara eller icke vara av (S) till landsbygdsminister (C) 2010/11:380 Nordisk samekonvention av (S) till landsbygdsminister (C) 2010/11:386 Dioxiner i fisk av (V) till landsbygdsminister (C) 2010/11:388 Lodjursjakten av (V) till miljöminister (C) 2010/11:397 Tyskt griskött av (S) till landsbygdsminister (C) 2010/11:398 Smuggling av narkotika och andra preparat av (S) till justitieminister (M) 2010/11:399 Skånsk arbetsmarknad av (S) till arbetsmarknadsminister (M) Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 21 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen från sammanträdets början till och med 8 § anf. 30 (delvis), av talmannen därefter till och med 11 § anf. 59 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med 13 § anf. 97 (delvis), av talmannen därefter till och med 17 § anf. 114 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut.