prot · GY0964 · 2011-03-01 00:00:00 — Jag är också informerad om att tjänstemännen som jobbar på inte i samma grad är involverade i en valrörelse som vi politiker, och det är de som i mycket stor utsträckning är med och tar fram underlag och jobbar fram förslag. Det är alltså inte själva valrörelsen som har förskjutit arbetet, utan det är möjligtvis politikernas engagemang , vilket jag har full förståelse för. Men mycket annat kan göras . Min poäng är ändå i slutändan att fattade ett beslut. Om man läser den handling som jag har här det är snabbprotokoll från det möte då beslutet fattades kan man utan att anstränga sig speciellt mycket snabbt se att många av dem som var uppe i den här debatten lutade sig mot det faktum att vi i näringsutskottet hade sagt att regeringen skulle få i uppdrag att återkomma. Därför förväntar vi oss naturligtvis att regeringen ska återkomma. Jag tycker inte alls att det är obefogat att man i ett sådant sammanhang ställer frågan: Hur ser tidsplanen ut? Jag tänker på dem som har kvar den här osäkerheten. Det var tydligen många, eftersom det var många som åberopade själva principen, som upplevde att det fanns en osäkerhet i det här. Bland beslutsfattarna fanns det då ett behov av att uttrycka uppdraget. Då tycker jag att det är upp till regeringen att ta bort den osäkerheten och i stället konfirmera det som ministern själv ger uttryck för, att det inte ska vara några. Men om det inte ska vara några kan det väl inte vara jättesvårt, tycker jag, att komma tillbaka till och säga: Det ska inte vara några, och vi grundar oss på det här underlaget. Därför föreslår vi följande. Det är ingen motsättning. Jag är väl bara lite mer otålig än vad ministern är när det gäller att se resultatet. 34 Närings- och energiminister (C): säger att de som fattade beslut i den här frågan lutade sig mot det som stod i propositionen. Ja, precis, vi har ju sagt att de inte ska ha några subventioner. Det finns ett beslut i riksdag. Det är klart att regeringen måste följa det. Det är helt givet. Om vill dra några slutsatser av det vi har gjort så här långt, också innan beslutet togs, kan inte säga att vi har gett några subventioner. Det är en rätt bra signal till marknaden. Och jag säger återigen: Jag tror att marknaden förstår precis vad vi menar. Jag tror inte ens att de ämnar komma till regeringen för att säga: Vi behöver statliga stöd för att bygga kärnkraft. Jag tror inte att de kommer att göra det, för de förstår att det inte är aktuellt. Sedan kan jag inte låta bli att fundera över Socialdemokraternas agerande. För någon vecka sedan hade vi debatter om höga elpriser. Då var man så frustrerad över att regeringen ingenting gjorde och att vi var så passiva i allt detta. Och kärnkraften är en viktig del, ska jag säga, när det gäller att vi ändå har kunnat klara energisituationen och elsituationen . , någon vecka senare, är det den här frågan som är aktuell. Jag tror att Socialdemokraterna måste bestämma sig för vilken position man ska inta. Jag vet att den ena hälften i Socialdemokraterna tycker att kärnkraften ska avvecklas direkt. Den andra hälften tycker, precis som Metall gör, att vi ska bygga ut kärnkraften. Däremellan står ni. Ni har precis alla positioner när vi diskuterar den här frågan. Vi försöker ta seriöst på frågan och det beslut som har fattat. Vi kommer att gå igenom det, och vi kommer att redovisa för när vi är färdiga med den beredningen. Men jag tror att signalen till marknaden är totalt klar. Vi öppnar för ny kärnkraft. Ni kan få byta ut de gamla, men ni kommer inte att få några statliga subventioner. Till det har vi sagt: Ni får ta ett större ansvar för säkerhetsfrågorna, och ni får betala mer för detta själva. Det vet marknaden om. 35 (S): Jag tycker att ministern krånglar till det för sig i onödan. Det är väl klart att man inte betalade ut några subventioner . Då hade vi en avvecklingslag. Det vore väldigt konstigt om man då skulle subventionera för en ny. Men det nya i det här är ju att vi nu inte ska ha någon avvecklingslag. Då kan man också i det protokoll som jag tidigare hänvisade till utläsa att enskilda ledamöter såg en ljusning på det sättet att de såg framför sig att vi skulle bygga ny kärnkraft, att det var det som man skulle använda det nya beslutet till. Sedan fanns det andra som sade: Nej, vi ska inte bygga någon ny. Däremot ska vi ersätta den gamla, och det ska byggas på samma plats. Men det skulle ändå vara tillståndspliktigt. Ministern måste erkänna att situationen alltså är lite annorlunda, milt sagt. Sedan gäller det detta med att jag tar upp den här sidan och att någon annan tog upp en annan sida . Ja, vi är 349 ledamöter. Ministern måste lära sig att hålla många bollar i luften. Det är naturligtvis olika saker som är aktuella . Det innebär inte att det som jag ställer en fråga om på något sätt motsäger synpunkten att vi har ett problem om vi inte kan leverera energi. Det är väl inte speciellt konstigt. Båda de här sakerna lever . Regeringen har fått ett uppdrag att återkomma. Regeringen har ett annat uppdrag, och det är att se till att samhället fungerar i många andra stycken. De här sakerna måste man kunna leva med och balansera för att få ett samhälle att fungera. Det är inte speciellt konstigt, tycker jag. Jag tycker att ministern i stället ska säga så här: Jag har hört vad du säger. Vi kommer att ta fram ett förslag. Sedan ska hon säga tidpunkten. Då är jag fullständigt nöjd. 36 Närings- och energiminister (C): Jag måste säga att jag är rätt överraskad över att tar så lätt på den här frågan. Jag tror att har ett behov av att få ett grundligt underlag från regeringen för att kunna fatta beslut, och det grundliga underlaget kommer regeringen att ta fram. Jag säger att det går att utvärdera vad regeringen har gjort och vårt synsätt utifrån vad vi har gjort. Jag står fast vid det, för det signalerar en attityd från regeringen. Sedan är ett beslut fattat här i , efter ett förslag från regeringen om att vi inte ska ge några statliga subventioner till kärnkraften. Det vet marknaden om. Jag har inte träffat någon som kan vara aktuell för dessa investeringar som inte vet att det är på det sättet. Det är möjligen i det socialdemokratiska partiet som man inte är riktigt införstådd med detta. Men marknaden vet om det. De har redan räknat in det, och alla gånger som jag diskuterar kalkyler med dem förstår de mycket väl att vi inte kommer att ge några statliga subventioner. Jag tror att det här kommer att hanteras bra. Vi vill göra detta på ett grundligt och bra sätt, och när vi är färdiga kommer vi och redovisar det för . Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2010/11:168 om framförhållning vid införandet av nya förmånsregler 37 Finansminister (M): har frågat närings- och energiministern vilka åtgärder hon avser att vidta för att förändringen av förmånsbeskattningen inte ska medföra negativa konsekvenser för biltillverkare och bilköpare. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade förmånsbilar infördes . Syftet var att underlätta introduktionen av mer miljövänliga bilar på marknaden. Nedsättningen har förlängts i olika omgångar och gäller enligt den senaste förlängningen till och med . Den tidsbegränsade nedsättningen är viktig för att driva fram den senaste och bästa tekniken när det gäller miljöfordon. Regeringen uttalade därför i budgetpropositionen att den har som reformambition att förlänga den tidsbegränsade nedsättningen för de bilar som är utrustade med den senaste och bästa tekniken för drift med elektricitet eller annan gas än gasol. Regeringen uttalade även att den avser att återkomma med ett detaljerat förslag om vilka bilar som nedsättningen kommer att omfatta. Utrymmet för framtida reformer bestäms av hur de offentliga finanserna utvecklas . Det innebär att angelägna reformambitioner kan genomföras först när det är säkerställt att överskottsmålet nås och ett varaktigt reformutrymme uppstått. Olika reformer måste även vägas mot varandra. Jag har förståelse för att branschen har behov av långsiktiga regler. En avvägning beträffande den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för miljöbilar bör därför göras inom ramen för den pågående budgetprocessen. 38 (S): Tack för svaret, finansministern! Jag vill gärna uppehålla mig vid det som är det positiva i svaret, nämligen det som kom på slutet: Jag har förståelse för att branschen har behov av långsiktiga regler. Anledningen till att jag har väckt den här interpellationen är faktiskt för att det inte har lämnats några sådana långsiktiga besked till branschen. Detta gör att branschen är orolig för hur det ska gå framöver varför får man inte besked ? Jag vill påminna om, vilket också framgår av interpellationssvaret, att möjligheten att få mer miljöanpassade förmånsbilar har funnits . Jag har tittat lite på statistiken över vad som har hänt. Om man tar i som ett exempel var av de bilar man sålde bensinbilar. är man nere på bensinbilar. Det har alltså skett en väldigt positiv utveckling under dessa ungefär . Det är viktigt att inte tappa tempo. Det är klart att de insatser som har gjorts när det gäller att titta på förmånsvärdet utifrån miljösynpunkter har haft stor betydelse för att väldigt många ska köpa en typ av bil som innebär en mindre miljöpåverkan och mindre koldioxidutsläpp i samhället. Det har vi haft stor glädje av, inte bara för samhället i sin helhet utan naturligtvis också för de fordonstillverkare som vi har i . Av de bilföretag som generellt sett haft den största andelen i ser vi bland de tre främsta två företag som har produktion i . Det visar på att detta har betydelse inte bara för att få ned utsläppen i landet utan att det också har betydelse för svensk industri. Det är också positivt långsiktigt. Därför är min enkla fråga ånyo varför det dröjer så mycket med ett klart besked till fordonsindustrin så att vi vet vad som ska gälla framöver. När det inte kommer något besked och man inte vet om den här förmånsbaserade miljöfaktorn kommer att finnas kvar leder det till att kunderna i större utsträckning väljer andra alternativ. Det är det som är problemet. 39 Finansminister (M): Jag delar naturligtvis grundläggande utgångspunkt att klimatfrågan är viktig. Det måste vara utgångspunkten både för diskussionen om miljöfrågan men också för diskussionen kring fordonsindustrin. är ett land som tillsammans med några av våra nordiska grannländer har kunnat visa att vi kan förena väldigt god ekonomisk utveckling med minskade koldioxidutsläpp. Det är bland annat för att vi har en energiförsörjning byggd på vattenkraft och kärnkraft som bidrar till låga utsläpp. Därtill har vi en koldioxidbeskattning, gröna certifikat, miljöbilspremier och andra styrmedel som fungerar. har vi en situation där bilförsäljningen utvecklas exceptionellt starkt. är ju ett land som, vilket är välbekant, har väsentligt starkare tillväxt och bättre ekonomisk utveckling än de flesta andra. Det man bland annat framhöll när SCB redovisade sina nya tillväxtsiffror var att just bilförsäljningen stiger mycket kraftigt. Vi fick en bilregistrering som också presenterades med en mycket kraftig ökning. Jag tror till exempel att det var en ökningstakt på mellan för dieselbilar. ska man komma ihåg att dieselbilar i det perspektivet är ett miljöviktigt alternativ därför att de har en förbrukning som är relativt låg. Detta är en del av den omläggning vi har gjort av fordonsbeskattningen för att få tydligare styrmedel. Ordning och reda i offentliga finanser bygger på att man har budgetbeslut och budgetprocesser som fungerar. Det har inte på något sätt varit några fördröjningar i de här processerna, utan besked kommer att lämnas när alla processer är avslutade. Vi ska få in underlag från trafikverken, och sedan ska de här viktiga reformfrågorna prövas mot alla andra. När så alla prövningar har gjorts ska besked lämnas. Jag har väldigt svårt att se att en socialdemokratisk regering skulle ha gjort på något annat sätt. Det är den ordning vi har i : Vi sköter sådant här i god ordning, och så lämnas besked när de kan lämnas. Detta kommer att skötas på precis samma sätt som jag förutsätter att en socialdemokratisk regering skulle ha gjort. 40 (S): är det ju inte riktigt så. Det här är inga nya frågor, utan det är frågor som, antar jag, har beretts av regeringen . Det är det som är orsaken till varför jag ställde interpellationen: Varför kan man inte ge besked , när det nuvarande systemet går ut ? Man har begärt besked från regeringen eftersom det har betydelse för den långsiktiga planeringen. Det som har hänt är precis det som sker, alltså att försäljningen av nu har gått ned oerhört drastiskt därför att man inte har fått några besked. Sedan är det riktigt att bilförsäljningen har gått upp. Dieselbilarnas andel ökar stort i just , men deras utsläpp är större än vad de är för E85. Även om energivärdet på en liter diesel är högre än på en liter E85 är utfallet ändå tyvärr sådant att det för en diesel är större miljöpåverkan än det är för E85. Det är den utvecklingen man har kunnat se , och jag är förvånad över att man inte har skyndat på processen inom för att kunna ge tydligare besked när man har kunnat se den här utvecklingen under hela föregående år. 41 Finansminister (M): Det är naturligtvis bra att vi får den här diskussionen, och jag delar mycket av utgångspunkter både för bilindustrin och i miljöfrågan. Men låt oss ändå, för att sätta frågan i perspektiv, konstatera att bilförsäljningen i stiger mycket kraftigt. Jag kan inte dra mig till minnes några europeiska länder som har en lika kraftig ökning av bilförsäljningen. Vi har också en mycket kraftig nyanställning i bilhandlarbranschen, så det är en verksamhet som växer snabbt. Det sker nu löpande en omställning. Låt oss komma ihåg vad det är vi talar om. Vi vill skärpa kravet på miljöbilspremien och har då talat om en supermiljöbilspremie. Logiken i den är att vi har koldioxidskatt. Det är det breda och väl fungerande styrmedel vi har för att minska koldioxidutsläppen. Vi kompletterar det till exempel med gröna certifikat för att få fram mer miljövänlig energiproduktion. Ska en miljöbilspremie fungera och spela en roll är det inte som en bred subvention till bilköp, utan den ska vara teknikdrivande och ge en stark subvention till den absolut senaste tekniken. Därav följer att definitionen måste göras om. Den måste löpande omprövas, snävas in, stramas upp och tuffas till. Det är det som är själva existensberättigandet för miljöbilspremien. Det är alltså inget konstigt att man måste se över den. har det funnits ett uppdrag som ska redovisas från trafikverkens sida , om jag har en korrekt minnesbild. Sedan ska frågan prövas, och så ska vi bereda den precis som alla andra budgetfrågor. Regeringen har sedan för avsikt att så snart det är möjligt återkomma på det här området och kunna ge de besked som krävs till denna viktiga verksamhet. 42 (S): Avslutningsvis vill jag bara framhålla att man ska komma ihåg att den kraftiga uppgången för produktionen inom fordonsindustrin beror på att vi hade en väldigt låg produktion . tappade vi 30 000 industrijobb i . Det var alltså en nedgång som var dramatisk. Det är klart att det har skett en återhämtning . Det är positivt, men det är alltså från en väldigt låg nivå. Jag talade om E85, men vi har också frågan om elhybrider som är ett annat område där vi har drivit på. Det gjorde den socialdemokratiska regeringen , och vi har gjort det i opposition. Jag har även uppfattat att den nuvarande regeringen är intresserad av att få fram mer miljövänliga fordon som innebär att vi kan få ned koldioxidutsläppen. Inom transportnäringen finns möjligheter att tillvarata för att på det viset få ned riskerna för ytterligare utsläpp. Därför är det också väldigt viktigt att man driver på utvecklingen och ligger lite före och inte bara inväntar, som jag uppfattar att finansministern gör. Om man ska invänta ytterligare rapporter till är väl risken att det är för sent att komma med några besked i vårpropositionen också. Då kanske jag får väcka en ny interpellation. Jag tycker att det är ett långhalande i en sådan här fråga där man borde kunna gå mycket snabbare fram, för det behöver och världen. 43 Finansminister (M): Jag kan naturligtvis dela glädje över att bilindustrin i är på väg tillbaka. Det är inte bara att vi har kraftiga ökningstal utan det är också så att sysselsättning, industriproduktion och export samlat nu är återställda till den nivå de låg på före krisen. Det är naturligtvis väldigt positivt. kommer detta också att få genomslag i industribranschen, även om vi redan nu kan se att det är en oväntat snabb ökning av sysselsättningen där också. Låt oss konstatera att den grundläggande utgångspunkten för svensk klimatpolitik är koldioxidskatt och en koldioxidfri energiförsörjning byggd på vatten, vår viktiga kärnkraft och naturligtvis en utbyggnad av vindkraften med bland annat gröna certifikat. Ett komplement till detta är miljöbilspremien. Hela idén med miljöbilspremie bygger dock på att den definieras om så att man har den som teknikdrivande. den i stället blir en bred skattesubvention fungerar den inte längre som ett effektivt styrmedel utan det ska vara en supermiljöbilspremie som driver på utvecklingen åt rätt håll. Det ska vi naturligtvis återkomma till i god ordning. Det är så att säga en klassisk diskussion mellan en regering och en opposition att oppositionen säger att här borde vi kunna gå fram snabbt och regeringen säger att det här måste vi ta i god ordning. Då skulle jag bara vilja säga att det är min bedömning att det kommer vi också att kunna göra, på precis samma sätt som en socialdemokratisk regering hade gjort. Man för en budgetprocess framåt och när den är avslutad lämnar man besked om den. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2010/11:200 om ökad fattigdom 44 Finansminister (M): har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att öka jämlikheten och för att säkerställa välfärden i hela landet. Det växande utanförskapet har under lagt grunden till ökade klyftor och fattigdom i samhället. Sedan alliansregeringen tillträde 2006 har regeringen genomfört flera viktiga reformer för att bryta utanförskapet och återupprätta full sysselsättning. Genom att fler arbetar och färre försörjer sig på sociala ersättningar minskar gradvis inkomstskillnaderna och risken för fattigdom. Regeringens jobbskatteavdrag har ökat drivkrafterna för arbete, arbetsmarknadspolitiken har reformerats, vägarna tillbaka från sjukskrivning till arbete har blivit fler och bredare och kostnaderna för att anställa personal har sänkts. Åtgärderna har särskilt riktats mot grupper med svag förankring på arbetsmarknaden. bedöms regeringens politik leda till 140 000 fler personer i arbete och att de disponibla inkomsterna förväntas öka relativt mest bland dem med lägst inkomster. Jobbpolitiken har sedan den kraftiga internationella lågkonjunkturen inriktats på att dämpa fallet i sysselsättningen och motverka att arbetslösheten biter sig fast. Tack vare en ansvarsfull finanspolitik kan en expansiv politik för att förstärka och temporärt komplettera regeringens tidigare åtgärder drivas. Åtgärderna bedöms dämpa krisens effekter på den varaktiga sysselsättningen med ca 25 000 personer. ökade antalet sysselsatta i åldrarna med 136 000 personer jämfört med och antalet långtidsarbetslösa minskade med 23 000 personer. Siffrorna understryker att återhämtningen i den svenska ekonomin är bred och går snabbt. Regeringens ansvarsfulla finanspolitik har därtill skapat utrymme för att under 20092012, via höjt flerbarnstillägg, bostadstillägg, bostadsbidrag, grundavdrag för pensionärer och studiemedel, särskilt förstärka inkomsterna för ekonomiskt utsatta grupper, däribland barn. En central del i att utjämna livschanser och välfärd har även den omfördelning som äger rum genom vård, skola och omsorg. Ojämnheten i inkomstfördelningen minskas med ca en femtedel om även den offentliga konsumtionen beaktas. Höjda statsbidrag till kommun- och landstingssektorn om sammantaget 25 miljarder 20102011, varav 5 miljarder är permanenta, har i detta sammanhang införts för att säkra välfärden i hela landet. Sammantaget har regeringens politik bidragit till att , i ljuset av den globala finanskrisen, ur ett internationellt perspektiv är mycket väl rustat för att återupprätta full sysselsättning och därmed minska inkomstskillnaderna och risken för fattigdom. 45 (S): Tack för svaret! Jag har skrivit ett antal interpellationer till som handlar om barnfattigdom, men det verkar inte som om tycker att barnfattigdom angår honom, utan han har lämnat över de interpellationerna till . Jag tycker att barnfattigdomen i allra högsta grad berör . När jag nu skrev en nästan exakt likadan interpellation med där jag tog bort ledet barn i ordet barnfattigdom kom hit. Man ser ju att barn inte är prioriterade hos finansministern. är finansministern här, och det är jag glad för. Vi behöver ha en ordentlig debatt om de klyftor som ökar och bristen på trygghet som människor känner av. Ni har ju principen att göra de sjuka fattigare, för då blir de friska. Ni har också principen att om vi gör de arbetslösa fattigare så hittar de sig ett jobb. Finansministern kallade det för drivkraft. Problemet med det påståendet eller den synen är att de människor som är sjuka och arbetslösa också har barn, alltså drabbar det tredje person. Det drabbar barn när ni straffar de sjuka och arbetslösa för att de inte är nog att bli friska och skaffa sig egna arbeten, att rycka upp sig och gå och skaffa ett jobb. Dessa barn blir nu hårt utsatta. En del barn blir till och med drabbade av vräkning, trots att man inte ska vräka barn. Jag och kommer att ha en diskussion om det . Barn har inte råd att åka på utflykt med skolan som det tas avgift för. Barn går till skolan utan att kunna läsa, inte för att de inte har lärt sig att läsa utan för att de inte ser tillräckligt bra därför att föräldrarna inte har råd att köpa glasögon. 70 000 fler finns i utanförskap . Om man tittar på den så kallade Gini-koefficienten som SCB har tagit fram ser man att klyftorna visserligen har ökat , men de har ökat dramatiskt . Gini-koefficienten är det vanligaste sättet att räkna, även om ni försöker dölja er bakom andra siffror och försöker dölja fattigdomen både hos vuxna och hos barn. 33 000 välfärdsarbetare har fått sluta i kommuner och landsting. Det innebär att de utsatta barnen inte får en bra skola och bra kvalitet på fritidshemmen. De får inte läxhjälp på fritidshemmen, de får inte hjälp när de är sjuka och så vidare. Utöver att klyftorna ökar och att de sjuka och arbetslösa blir så hårt drabbade av er kallhamrade politik drabbar det även barnen. kräver nu att ni ska utforma ett särskilt handlingsprogram för att motverka barnfattigdomen, men ni har inte lyssnat på dem. Ni vill inte följa vare sig eller rekommendationer från om att man faktiskt ska värna de allra minsta i samhället, nämligen barnen. Det är er politik ni står visserligen för det och jag respekterar det att man blir frisk av att bli fattig. Jag delar inte den uppfattningen. Det sliter bara isär samhället. Folk blir fattigare och drivs ut på gatan. Detta drabbar de allra minsta, nämligen barnen. Så här kan vi inte ha det, . 46 (M): Det finns en rutin i politiken som innebär att regeringen alltid försvarar allting och säger att allting går bra. Man vill gärna försäkra väljarna om att man har gjort allting rätt så att allting går bra och man kan få fortsatt stöd. På motsvarande sätt innebär rutinen att oppositionen ska säga att allting är jättedåligt, för om det är jättedåligt kanske man själv får chansen att komma till makten. Ifall man påstår att allting är kanondåligt och att allting går fel tycker jag dock att man borde ha någon sorts referens till fakta när man bygger upp denna verklighet. Jag funderade mycket på denna interpellation när jag läste den och tittade på de fakta som fanns.