prot · GZ0940 · 2011-12-01 00:00:00 — Vi har också sett hur fyra landsting har slutit avtal med enskilda företag för utlarmning av ambulans, alltså nästa steg efter att en enskild person har ringt till 112. Kartan i alarmeringstjänsterna har alltså börjat förändras, och då måste vi tillse att hela kedjan fungerar väl också med dessa nya förhållanden. 62 (FP): Jag vill rikta min fråga till miljöminister . Det värsta som kan hända är att vi inte kan bygga vidare på Kyotoprotokollet. Så skriver ledande klimatforskare . Det är förstås ett stort bekymmer att Kyotoprotokollet omfattar av de totala utsläppen, att tiden för Kyotoprotokollet går ut och att det sker som miljökonsekvenserna är så alarmerande och så allvarliga. Därför är det viktigt att en brygga nu byggs för att rädda Kyotoprotokollet till att omfatta alla stora utsläppsländer. Min fråga till miljöministern är: Hur ser förhandlingsläget ut, och hur kan och EU tillsammans medverka till att driva de här förhandlingarna till framgång? 63 Miljöminister (C): Herr talman, ärade åhörare! Jag vill tacka frågeställaren för frågan. Vi har en klimatkonvention som väldigt mycket handlar om arbetssätt och olika mekanismer, och vi har ett Kyotoprotokoll. I siffror har länderna i fråga lovat hur mycket de ska sänka sina utsläpp. Det är sorgligt att det är bara en liten grupp länder, att det bara är förutsatt att det hela blir något så när vettigt och de fattiga länderna som under samma förutsättning vill ha Kyotoprotokollet. Totalt handlar det bara om av världens utsläpp. Det gäller att försöka samla fler kring de här texterna det finns också regler för hur de fattiga länderna ska få de klimatprojekt som de behöver hemma. Vi behöver också jobba med en framtida överenskommelse. Då blir protokollet som en brygga över till den stora överenskommelse som vi ser framför oss. 64 (FP): Jag fortsätter med en följdfråga: Vilken bedömning gör miljöministern när det gäller att nu ska kunna agera och att tillsammans med EU ska kunna förmå allt fler länder att ansluta sig till Kyotoprotokollet så att vi inte spolar ut barnet med badvattnet? Det är mycket viktigt att vi behåller det här embryot för att kunna bygga vidare. Man kan säga att det är som en surdeg som behöver bevaras för att vi sedan ska få en riktigt stor deg. 65 Miljöminister (C): Det var en väldigt bra bild, måste jag säga. Jag tror att har tre väldigt viktiga roller i det här svåra förhandlingsarbetet: Dels kan vi inta en medlande roll mellan industriländer och fattiga länder, helt enkelt därför att vi har goda kontakter. Dels kan vi bidra oerhört mycket när det gäller tekniköverföring eftersom vi har kommit väldigt långt när det gäller avfallshantering, alternativ energiproduktion, fjärrvärmefrågor etcetera och eftersom vår energimix är så pass bra som den är. Dels är en väldigt stor bidragsgivare. Vi har väldigt många projekt i de fattiga länderna som ju behöver ställa om för att klara både klimatfrågan och tillväxtfrågan. måste vi adressera det som är miljö och klimat och det som är fattigdomsproblematik som ofta är mycket beroende av varandra. Med full kraft går vi nu in för det här arbetet. Jag hoppas att det går bra. Tack också för den senare frågan! 66 (C): Också jag har en fråga till miljöministern. De traditionella glödlamporna fasas nu ut efter en tidsplan som sträcker sig över tre . Tekniken är åtminstone jag vet att det finns så gamla lampor. En gammaldags glödlampa med tråd är gasfylld och ska återvinnas som miljöfarligt avfall hos kommunernas återvinningscentraler. Så har det varit väldigt . De gamla glödlamporna ersätts, som bekant, huvudsakligen med det som kallas för lågenergilampor som i liten mängd innehåller det i förbjudna ämnet kvicksilver. Därför måste också dessa glödlampor lämnas in på samma ställe, men som elektronik. Trots att både gamla och nyare glödlampor ska sorteras bort från hushållsavfall och att övergången varat finns det betydande problem med insamlingssystemen och också en bristande tilltro till glödlamporna som sådana. Därför är min fråga till miljöministern: åtgärder vidtar regeringen för att åstadkomma en bättre insamling av lågenergilampor? 67 Miljöminister (C): Jag vill först tacka för frågan. Det finns en bakomliggande anledning till att vill fasa ut den gamla sortens oerhört energitörstiga glödlampor. Vi måste gå mot ett mer energisnålt samhälle. Därför har vi nu lågenergilampor. har det, precis som frågeställaren säger, varit känt att nämnda teknik ska införas och att ett förbud träder i kraft i . I har branschen ett ansvar för att detta avfall samlas in och tas om hand. I det här fallet räknas det som farligare än annat just eftersom det innehåller kvicksilver. Jag är oerhört besviken över att branschen inte har klarat detta, och jag har kallat till ett möte med branschen där man får förklara hur man åstadkommer att avfallet tas om hand. Regering och riksdag har gett branschen ett förtroende när avtal slutits om uppsamling av det här avfallet. Det förtroendet måste branschen visa att den förtjänar. 68 (C): Det är riktigt att energiåtgången är mycket större för gamla glödlampor än för nya. Energi kan ju också produceras med hjälp av kolkraft. Kolförbränningen i ger upphov till betydligt större utsläpp av kvicksilver än lågenergilamporna gör. Man kan således säga att det som görs i för att minska energiförbrukningen också bidrar till en minskning av utsläppen av kvicksilver. beslutade regeringen att förbjuda kvicksilver. Ändå finns det kvar och riskerar att spridas i kretsloppet bland annat med hjälp av nämnda glödlampor. Vad gör regeringen för att åstadkomma en snabbare utfasning även av lågenergilampor med kvicksilver detta till förmån för en ny och bättre teknik? 69 Miljöminister (C): Det är mycket som sker när det gäller utvecklingen av belysningstekniken och av energiproduktionen. Det är väldigt sällan någon nämner att också kolel ger upphov till kvicksilverutsläpp. Men där tror jag att vi har ett åtgärdsbatteri. Internationella förhandlingar pågår om kvicksilvret. Vi har just nu ett läge där man är aktiv, och är mycket pådrivande. Från början var det ett svenskt initiativ att förbjuda kvicksilver. Det är inte många länder som har ett sådant här nationellt förbud. Detta är oerhört viktigt eftersom kvicksilver är ett miljögift och är giftigt för människor. För oss gäller det att se till att spåra alla kvicksilverkällor, alla gamla utsläpp och alla fickor av kvicksilver som finns runt om i samhället samt att sanera så att vi får ett kvicksilverfritt samhälle. Både i det globala och i det nationella perspektivet är frågan om insamling av lågenergilampor naturligtvis oerhört viktig. Jag kommer att informera om utfallet i samtal med branschen. 70 (MP): Min fråga riktas till kulturministern. Beredningen av scenkonstpensionerna är färdig i , och snart finns det ett andra tillkännagivande från kulturutskottet om att frågan bör få en slutgiltig lösning. Därför kan vi räkna med att en sådan snart är här. I samband med det vill jag till kulturministern ställa frågan: Vilka kulturpolitiska mål anser du att ett kommande system för scenkonstpensionerna ska uppfylla? 71 Kultur- och idrottsminister (M): Anledningen till att vi ministrar här lite grann konfererat är att frågan om scenkonstpensionerna egentligen ligger på departement, så den frågan får han svara på. Jag uppfattade att ville veta vad som gäller som kulturpolitiska mål. Delvis handlar det om olika frågor. fattade beslut om en ny kulturpolitik med nya nationella mål. I dessa ligger bland annat frågor om kvalitet, kultur för alla i hela landet och, inte minst, ett nationellt mål om att kultur för barn och unga ska prioriteras och stärkas. Det gäller naturligtvis samtliga institutioner, såväl museer som scenkonstinstitutioner. När det gäller frågan om scenkonstpensionerna kan jag säga att diskussionerna kommer att fortsätta. Vi har också noterat det gemensamma tillkännagivandet bland annat från kulturutskottet. Frågan lär beredas igen. 72 (MP): För någon vecka sedan var civilminister på besök i kulturutskottet. Han var tydlig om att beredningen av förslaget var klar på . Men han antydde också att det var oklart hur systemet skulle konstrueras, vilka kulturpolitiska mål det skulle möta. Systemet kommer att se annorlunda ut beroende på vilka mål vi bestämmer att det ska möta. Därför ville jag höra vad kulturministern anser vara de viktigaste kulturpolitiska målen med ett nytt system för scenkonstpensionerna. 73 Statsrådet (KD): Det är som sagt utredningens förslag som har funnits på regeringens bord. Det är det som har beretts. Det vi har konstaterat är att vi inte har kommit fram med en lösning på denna fråga. Jag som statsråd har ansvar för den tekniska delen av pensionsfrågorna. Jag har ansvar för alla statliga pensioner via , och scenkonstnärernas pension har varit kopplad till detta. Dessa frågor fortsätter vi att diskutera, men krävs så att säga några nya inspel i diskussionen. Det är dessa diskussioner som måste föras på nytt, eftersom det förslag vi har berett inte har gått att få någon samstämmighet kring eller hitta en bra lösning på. Den statliga förvaltningen och regionindelningen 74 (M): Min fråga går till statsrådet och handlar om översynen av den statliga förvaltningen och regionfrågan. Det pågår en översyn av den statliga förvaltningen för att den ska bli mer samordnad och ändamålsenlig. Vi kommer sannolikt att få färre län och färre länsstyrelser . Parallellt med detta arbete pågår ett arbete i kommuner och landsting med att skapa nya regionkommuner. Utredningen om den statliga förvaltningen ska vara klar . Min fråga till statsrådet är: Hur arbetar departementet med dessa frågor som kan komma att innebära en väldigt stor förändring av svensk statsförvaltning och en stor förändring av kommun- och landstingsgränser? 75 Statsrådet (KD): Det frågeställaren nämner är stora och viktiga frågor som diskuteras. Det är två spår som det arbetas med parallellt. Först har vi detta att staten behöver se över den regionala strukturen för sin myndighetsutövning. Där ingår länsstyrelsestrukturen, men också hur övriga statliga myndigheter som finns på regional nivå ska vara strukturerade . Detta behöver göras för att vi ska få en effektiv verksamhet som ger god service till medborgarna men som också gör det på ett kostnadseffektivt sätt, så att vi hushållar väl med skattebetalarnas pengar. Det ska även ske på ett rättssäkert sätt. Parallellt med detta finns en diskussion ute i landet. Där har regeringens beslut varit att man från att ha haft inställningen att man på undantag har låtit vissa regioner jobba som regioner och nu har öppnat upp för regioner som så önskar att komma med en ansökan till regeringen. Arbetet fortskrider, och , som är utredare i detta, har i uppdrag att vara lyhörd och hjälpa till där det finns behov. Han kommer också att lägga fram ett förslag till den statliga strukturen, men sedan väntar vi helt enkelt in ansökningar från de berörda regionerna och behandlar detta utifrån de ansökningar som inkommer. 76 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Ska nya regionbildningar och gränsdragningar få acceptans bland medborgarna är det väldigt viktigt att tankarna växer fram underifrån bland medborgarna ute i kommuner och landsting. som kommuner och landsting arbetar med regionfrågan pågår, som nämndes, ett statligt utredningsarbete om nya länsgränser. Min följdfråga är hur statsrådet ser på det pågående förändringsarbetet och den samordning som kan ske och kan vara möjlig, så att det i stor utsträckning blir gemensamma läns- och regiongränser och vi därmed undviker att skapa nya, onödiga gränser och kanske gränshinder . 77 Statsrådet (KD): Det är som säger. Budskapet till regionen är att det ska ske med ett underifrånperspektiv, det vill säga att det ska komma ansökningar. Utifrån den lokala diskussionen ska man komma fram till förslag man vill att regeringen prövar. Jag tror att detta är viktigt också för att få en god förankring för de förslag som kommer att det sker just med ett underifrånperspektiv där de lokala aktörerna är inblandade och också med en intensiv dialog med medborgare och företag. har sagt att man, för att han ska kunna beakta de förslag och diskussioner som finns ute i landet, bör höra av sig och ge dessa signaler till honom innan han börjar dra ihop sina förslag. Det är det budskap som har funnits, vilket också gör att en del har varit aktiva just för att försöka skynda på processerna. Diskussionen har dock pågått med lite olika karaktär och lite olika omfattning i olika delar av . Det ser inte jag som någonting konstigt, utan jag tror att detta kommer att vara en process som tar sin tid. Det går lite fortare på vissa ställen och lite långsammare på andra ställen. På vissa ställen kanske man inte diskuterar frågan över huvud taget. När kommer med sitt förslag har vi dock den samlade bilden att ta ställning till, efter sedvanlig remissomgång och efter, tycker jag, en bred partipolitisk uppslutning. 78 (M): Min fråga är till statsrådet . Som ministern skrev på byggs det för lite i . Regeringen har därför fattat en rad viktiga beslut. I län, där jag kommer ifrån, har befolkningen ökat dramatiskt men inte bostadsbyggandet. Det är inte unikt för , utan det gäller flera storstadsregioner. Det finns många unga personer som vill studera i stora städer, och vi vet att de har svårt att hitta boende. Debatten kring detta gick het vid terminsstarten. En del av debatten har sedan visat sig lite väl upphaussad, kanske, men problem att hitta bostäder kvarstår. Det har också visat sig att en tämligen stor andel av den äldre generationen kan tänka sig att flytta från sina stora villor och bostadsrätter till mindre boendealternativ. Min fråga till ministern är vad regeringen gör i närtid för att stimulera sådana flyttkedjor. 79 Statsrådet (KD): Det handlar om att göra det enklare och billigare att bygga. Då handlar det mycket om att fokusera på planprocesserna, alltså tiden från idé till spade i marken. Där har vi tillsatt ett par utredningar och gett ett flertal olika uppdrag till myndigheter och olika aktörer för att få ett bättre underlag för hur vi under förutsättning att det är rättssäkra processer kan skapa bättre och tydligare spelregler som gör att processerna går snabbare. Här ser vi också, när vi tittar på andra länder, att det där finns klara fördelar. Man jobbar på ett snabbare och mer effektivt sätt också i många länder som är likartade . Det finns alltså saker att lära av dem. Sedan handlar det också om att exempelvis jobba direkt riktat mot studenter, som är en grupp som kanske behöver bostad med kort varsel. Vi vet att det har varit ett lågt byggande av bostäder för denna grupp. Här har vi en speciell person som reser runt till universitetsorterna för att just kartlägga vad de verkliga problemen är och varför det byggs för lite studentbostäder. Vi måste självklart även fundera över hur vi kan utnyttja det befintliga beståndet mycket effektivare. Även här pågår diskussioner i om olika initiativ. 80 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Det är glädjande att regeringen har fattat dessa beslut. Jag förstår att det inte är lätt att få i gång en flyttkedja om det inte finns någonstans att flytta till. Jag delar också helt uppfattningen att vi måste få i gång planprocessen. Men finns det någon quick fix som kan gå lite snabbare än något annat? 81 Statsrådet (KD): Jag tror att man kan säga att den främsta quick fix som kan finnas är att vi får ett bättre utnyttjande av befintligt bestånd av lägenheter. Vi har nämligen helt enkelt många lägenheter där det inte finns människor som bor, eller det finns stora ytor som inte används på ett effektivt sätt. Vi har höjt den skattefria gränsen för att försöka stimulera människor att hyra ut en del av sin privatbostad, och vi måste överväga ytterligare åtgärder för att underlätta detta. Det andra är att påskynda planprocesserna att kommunerna fokuserar på att snabbt få fram detaljplaner, att länsstyrelserna jobbar med sina ärendehanteringstider och att vi också på central nivå hjälper till att snabbt få fram planprocesser. Jag har exempelvis sett till att det fördelas om pengar för handläggningstider just för att kunna korta planprocesserna i de överklaganden som har legat på regeringens bord. Så måste varje myndighet göra, och så måste också kommunerna göra. Det är det effektiva sättet att få fram byggandet snabbt. 82 (KD): Jag har också en fråga till bostadsministern. Den är lite på samma tema som vi har varit inne på. Jag läste någonstans att det saknas 73 000 personer med högre utbildning i . Detta är naturligtvis väldigt tillväxthämmande, och det behövs bostäder. Det behövs naturligtvis inte bara studentbostäder utan även vanliga bostäder. Bostadsbristen är allvarlig på väldigt många sätt, och är det tillväxthämmande är det ytterligare besvärande. vet jag att regeringen gör en hel del när det gäller planprocesserna för att försöka korta ned tiderna, men mycket av detta arbete kommer att ta . Frågan är alltså om bostadsministern ytterligare kan utveckla vad ministern tänker göra i det kortsiktiga perspektivet. 83 Statsrådet (KD): Som säger är det oerhört viktigt att vi löser bostadsbristen. Vi har ju ett problem som har byggts upp under av för lågt bostadsbyggande. Dessutom har vi en kraftig befolkningsökning inte minst i . Jag tror att någon räknade ut att det kommer två fulla med människor till så kraftig är befolkningsökningen. Vi har gjort speciella insatser för . Vi har exempelvis tagit till en unik åtgärd och begärt in genomförandeplaner från kommunerna i för att få bättre underlag för varför det inte byggs mer, och framför allt varför det inte byggs så mycket som man har planerat att göra i . Det finns ett lysande undantag från detta, . Vi ställer nu frågan hur man gör framöver för att leva upp till de planer man själv har. Vi har också utsett en speciell person som har funderat över hur vi kan få en bättre samverkan kring den regionala planeringen. Eftersom har en gemensam arbetsmarknad och en gemensam bostadsmarknad bör vi fundera över hur man kan samverka mycket bättre i i de här frågorna. Detta är exempel på åtgärder som vi vidtar för att påskynda utvecklingen. 84 (KD): En annan fråga som är lite kopplad till bostäder är miljonprogrammen och hur vi ska utveckla och göra någonting på det området. Jag vet att regeringen pratar om hållbar stadsutveckling. Jag tror att bostaden och bostadsområdena väldigt mycket kommer att handla om att ha en bra miljö, trivsel, gemenskap, miljötänkande, sortering av hushållsavfall men också en bra prisbild, förstås, på bostäderna. Är det något som ministern kan tänka sig att göra när det gäller just miljonprogramsområdena och hållbar stadsutveckling? Där finns det stora utmaningar, som jag ser det, om framför allt ska växa ännu mer än vad den redan gör . 85 Statsrådet (KD): Ja, det är helt riktigt att miljonprogramsområdena också är en stor utmaning, inte minst därför att det är många bostäder byggda . Det kräver en kraftansträngning för att lösa utmaningarna och rusta upp de bostäderna. Men det handlar också om att lösa ett antal sociala problem som ofta är förknippade med en del av de här områdena. Jag säger en del, för det handlar inte om alla miljonprogramsområden. Politikens roll måste vara att hjälpa till att se till att fastighetsägaren tar sitt ansvar för att rusta upp husen, men i samband med detta också försöka lösa andra problem. Det kan handla om skolor som inte fungerar bra. Det handlar om arbetsmarknaden. Det handlar också om integrationen i allmänhet. Här pågår det på olika departement en rad olika åtgärder. Även jag bidrar på mitt område med att titta på hur vi kan förstärka en positiv bostadssocial utveckling i samband med upprustningarna. Jag har själv rest runt i många miljonprogramområden för att samtala om just de här sakerna: blandade upplåtelseformer, en god dialog med hyresgästerna men också ett helhetstänkande kring upprustningar där man väger in de sociala aspekterna. Det är ofta nyckeln för att man ska lyckas lyfta områdena. Och det finns många positiva exempel på detta också runt om i . 86 (S): Min fråga gäller kultur och demokrati. Jag vill fråga kulturminister vad och regeringen avser att göra för att prioritera tillkännagivanden. Det är som bekant gjorde ett tillkännagivande om förutsättningarna för scenkonstpensionerna, för karriärväxling, för scenkonstanställdas vidareutbildning och för premiekostnaderna för scenkonstinstitutionerna. kommer ett enigt kulturutskott att göra ett nytt tillkännagivande med stöd från finansutskottet. Hur kommer att hantera detta tillkännagivande? 87 Kultur- och idrottsminister (M): Jag tror att kanske kom in i kammaren alldeles , för ställde motsvarande fråga . Men jag kan fortsätta, och sedan kommer vi att göra som vid förra frågan, att tar den andra delen. Det är riktigt att vi har ett tillkännagivande. Vad det handlar om på det här området är att våra scenkonstinstitutioner ska ha goda förutsättningar att spela både nyskrivet och dramatik eller musik som tillhör delar av kulturarvet. Det är också väldigt tydligt uttryckt i den nya kulturpolitiken och i samverkansmodellen, det vill säga den demokratisering och regionalisering som pågår av kulturpolitiken som är väldigt betydelsefull för att kulturen ska kunna nå hela landet. När det gäller den följdfråga som jag tror att har när det gäller scenkonstpensionerna kommer jag att hänvisa till min kollega , som svarar just för pensionsfrågorna. 88 (S): Man blir lite bekymrad. Det är kvinnor fick rösta , ett oerhört viktigt steg för demokratin. Kulturen är också oerhört viktig för demokratin. Jag blir bekymrad för demokratin med tanke på hur hanterar tillkännagivanden från riksdag. 89 Statsrådet (KD): Jag har inte tillkännagivandet hos mig, utan det ligger hos kulturministern. Men jag kan säga principiellt att scenkonstfrågan, om det var den som åsyftades, är en fråga som har tragglats i . Det är alltså många regeringar som har varit inblandade i denna problematik. Det har alltså inte gått att hitta bra lösningar på en mycket komplicerad fråga. Det fanns ett utredningsbetänkande på mitt bord när jag tillträdde . Det har vi berett och tröskat igenom i alla de sedvanliga instanser som vi har i för beredningsfrågor, men det har inte gått att få en bra lösning på frågan. Det har vi också redovisat i budgetpropositionen. Utifrån detta måste vi ta nya funderingar på hur vi ska tackla frågan. Det är alltså en gammal problematik som många regeringar har brottats med. Det är detta i kombination med hur vi har förändrat det allmänna pensionssystemet och också statliga pensionsavtal som skapar denna komplicerade bild för scenkonstnärer. Jag har sagt i alla sammanhang att jag medverkar så gott jag kan för att hitta lösningar på detta. Men det kräver som sagt att vi hittar ingångar i frågan som gör att vi kan hitta en lösning som är hållbar ur alla olika aspekter. 90 (S): Min fråga är till miljöministern. De internationella klimatförhandlingarna i pågår för fullt, och snart ska miljöministern ansluta. Jag vill önska miljöministern lycka till i sitt viktiga arbete där. Jag känner dock en viss oro efter den medierapportering som har varit om ministerns koppling till den samlade energilobbyismen inom EU, EEF, alltså kol-, olje-, gas- och kärnkraftslobbyism, och hur den kan påverka trovärdighet inom EU i de internationella förhandlingarna. Finns det inte en uppenbar risk att marginaliseras i stället för att bidra till att föra förhandlingarna framåt? Avslutningsvis: Har ministern rett ut vilka regler för utträde som gäller och skriftligt avsagt sig sitt uppdrag som vice ordförande? 91 Miljöminister (C): Jag skulle vilja tacka för frågan. Det var väldigt skönt att den ställdes.