prot · GY0959 · 2011-02-15 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för . 2 § Ny riksdagsledamot Upplästes och lades till handlingarna följande från inkomna Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamot har från inkommit bevis om att (M) utsetts till ny ledamot av fr.o.m. sedan (M) avsagt sig uppdraget. har denna dag granskat beviset för den nye ledamoten och därvid funnit att det blivit utfärdat i enlighet med 14 kap. 28 § vallagen (2005:837). 3 § Meddelande om frågestund Talmannen meddelade att vid frågestunden skulle frågor besvaras av statsminister (M). 4 § Anmälan om inkomna protokollsutdrag från utskott Talmannen anmälde att utdrag ur följande protokoll i ärenden om subsidiaritetsprövning av EU-förslag inkommit: prot. 2010/11:18 för från näringsutskottet och prot. 2010/11:23 för från finansutskottet. 5 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellation 2010/11:166 Till Interpellation 2010/11:166 Gruvindustrin som utvecklingskraft av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är planerad inrikes resa. (C) Enligt uppdrag 6 § Svar på interpellation 2010/11:173 om frizon för kristna i 1 Utrikesminister (M): har frågat mig om jag avser att ta initiativ till en kommission med syfte att de kristna assyrierna/syrianerna/kaldéerna ska få en frizon i under FN:s överinseende. Jag vill inledningsvis hänvisa till mitt svar på en snarlik fråga om religiösa minoriteter i av (2010/11:45) och till svaren på de frågor som ställts på samma tema till statsrådet (2010/11:55 och 2010/11:62 samt interpellation 2010/11:50). Säkerhetssituationen har gradvis förbättrats i men är på sina håll fortfarande instabil. Det våld som förekommer drabbar medlemmar ur alla etniska och religiösa grupper, men minoriteter däribland kristna är ofta särskilt utsatta. Genom EU och FN samt i samtal med irakiska företrädare fortsätter regeringen att uppmärksamma frågan om efterlevnaden av mänskliga rättigheter i . När jag har träffat företrädare för , senast vid mitt besök i landet , har jag understrukit vikten av att respektera de mänskliga rättigheterna i enlighet med landets åtaganden under internationell rätt. Vid mitt besök nämnde jag särskilt minoriteterna, bland annat kristna liksom mandéer/sabéer och yazidier. känner väl till var såväl som EU står i dessa frågor. gjorde EU:s utrikesministrar ett uttalande som bland annat innehöll skrivningar om respekten för de mänskliga rättigheterna. EU:s höga representant har därtill betonat vikten av att en ny irakisk regering tar sitt ansvar i den nationella försoningsprocessen. , liksom Europeiska unionen, välkomnar de steg som tagits mot en regeringsbildning i . Det är nu av vikt att den nytillträdda irakiska regeringen fortsätter sitt arbete för att skapa säkerhet och stabilitet, vilket är en förutsättning för att mänskliga rättigheter ska kunna åtnjutas av varje individ i landet. Dessa faktorer utgör en grund för att den irakiska demokratin kan fördjupas och bli långsiktigt hållbar. Övergrepp har tyvärr ägt rum mot flera etniska och religiösa grupper, även om minoriteter ofta blir särskilt utsatta. Upprättandet av särskilda frizoner på etnisk eller religiös grund, även under FN:s eller någon kommissions överinseende, vore dessutom en farlig väg mot segregering av landets invånare. Irakiska ledare förefaller dock fullt medvetna om de kristnas utsatta situation och om vikten av deras fortsatta närvaro som fullvärdiga medborgare och deltagare i byggandet av det irakiska samhället. I detta läge bör därför fredlig samexistens under ett tydligt irakiskt ägarskap vara vad som eftersträvas. 2 (S): Jag tackar utrikesministern för svaret. Det är dock ett svar som jag inte är nöjd med. Den irakiska staten är uppenbart oförmögen att erbjuda kristna assyrier/syrianer/kaldéer ett skydd, så det är oerhört akut och angeläget att via FN uppmärksammar den svåra situationen för assyrier/syrianer/kaldéer i . En utrensning av kristna pågår i . Av hela 1,8 miljoner assyrier/syrianer/kaldéer finns bara en tredjedel kvar i . Stora områden har helt tömts på kristna. Den värsta dagen var då ett femtiotal oskyldiga kristna massakrerades i sin kyrka. Jag har gång på gång såväl motionerat som interpellerat och frågat vilka initiativ ministern tar för de kristna i deras utsatta situation i , men ingenting händer. Jag vet att frågan är komplicerad, men den totala passiviteten är helt oacceptabel. Jag hoppas att Wikileaks uppgifter om åsikter om irakierna inte stämmer. Men oavsett vad som sagts eller inte sagts återkommer jag här till ministern med ett positivt förslag om hur man kan ge stöd till de kristna irakierna och om hur regeringen därmed på ett för alla parter anständigt sätt långsiktigt kan uppnå en minskning av invandringen av irakier till . Det är ett konkret förslag som jag även lagt fram i en motion . Jag vill nämligen att tar initiativ till en kommission med syftet att kristna assyrier/syrianer/kaldéer erbjuds en frizon i under FN:s överinseende. Ministerns svar om att dela in efter etnicitet kan inte vara konsekvent eftersom man har delat av norra från övriga efter etnicitet när det gäller kurderna. Detta har visat sig fungera bra. Min fråga till utrikesministern kvarstår alltså: Avser ministern att ta initiativ till en kommission med syftet att kristna assyrier/syrianer/kaldéer får en frizon i under FN:s överinseende detta då den irakiska staten uppenbart är oförmögen att erbjuda kristna assyrier/syrianer/kaldéer det skydd som de behöver? 3 (FP): Frågan är väldigt angelägen. Den berör också på olika sätt eftersom vårt land har ställt upp för väldigt många irakiska flyktingar, inte minst assyrier och kaldéer som flytt från kristna irakier som de benämns i , men en mer korrekt bedömning borde vara assyrier och kaldéer. Det är synnerligen viktigt att vi ser att de kampanjer och det våld som de kristna i utsätts för är ett våld specifikt riktat mot dem för att de är assyrier och kaldéer och har en annan religion än islam attacker som i en förlängning, i alla fall från de militanta jihadisternas sida, syftar till att utradera den kristna civilisationen i och . Det betyder att i det område i världen där de första kyrkorna byggdes ska enligt de här terroristerna inga kristna få bo. Det är klart att det finns olika sätt att försöka hjälpa den befolkning som är mycket utsatt. Ytterst faller ansvaret förstås på ; så är det. Omvärlden kan dock givetvis agera på olika sätt. När det gäller en eventuell frizon finns det inga legala hinder för detta, enligt konstitution. Det finns inte heller några hinder för att upprätta en skyddszon för assyrier och kaldéer i , på utanför . Det finns inga hinder för detta heller i regionala regerings konstitution, alltså i irakiska . Därför tycker jag att det är viktigt att poängtera, herr talman, att detta är en fråga som borde kunna lösas i . Men i ett läge där irakierna säger att de tycker att detta är viktigt och det irakiska parlamentet i laga ordning är beredda att vandra denna väg och upprätta en skyddszon bör förstås inte säga nej. Jag noterar också att det i sista stycket av utrikesministerns svar står: Upprättandet av särskilda frizoner på etnisk eller religiös grund, även under FN:s eller någon kommissions överinseende, vore dessutom ett farligt steg mot segregering av landets invånare. Att notera här är att det var precis detta som hände 1991, när man upprättade en skyddszon för de kurder som flytt attacker efter det kurdiska upproret. Man upprättade då en skyddszon. Det var på initiativ av , den dåvarande turkiske premiärministern, och , som var brittisk premiärminister . Därefter upprättades en flygförbudszon under FN:s överinseende, med amerikanska bevakningsflyg som upprätthöll flygförbudszonen. Jag tror inte att någon argumenterade emot detta genom att säga att det skulle skapa en segregering av . Tvärtom var omvärlden mycket överens om att detta var ett nödvändigt humanitärt uppdrag för att kunna beskydda den kurdiska befolkningen. Det är inte riktigt samma sak med den kristna befolkningen , men det finns uppenbara likheter i hur de utsätts för systematiskt våld och så vidare. Därför tror jag att det är klokt, herr talman, om vi från svensk sida säger att äger denna process och att de bör kunna gå vidare med detta. Det finns fullt legala möjligheter att genomföra detta i , och det är inget rent normativt behöver ställa sig emot. 4 HANS (V): Tack, utrikesministern, och ett stort tack till som har lyft denna viktiga fråga i ! Detta är en fråga som engagerar riksdag, av naturliga skäl. Det finns starka band mellan och de olika kristna minoriteter som lever i , inte minst genom att vi trots allt har gett en hel del av de irakier som har kommit till en frizon i vårt land. Man får dock också i sammanhanget understryka att alltför många av de kristna irakier som har kommit till avvisats. Jag lyfte själv fram dessa frågor i en interpellationsdebatt precis , . Min interpellation kom till i ljuset av de många attacker vi såg , som riktades mot kristna i största allmänhet. Det gäller i synnerhet den blodiga attack vi såg mot den katolska kyrkan i , som resulterade i att ett sextiotal kristna irakier dödades. Flera av dem var barn. har tidigare här beskrivit våldet mot de kristna i på ett förtjänstfullt sätt, tycker jag. Jag tycker att det är viktigt att understryka att världen nu måste agera och reagera. En av de saker jag lyfte fram i min interpellation var att jag tycker att det är viktigt att nu agerar för att man får en FN-rapportör för de mänskliga rättigheterna i . Den gången i den interpellationsdebatten sade att han var positiv till detta förslag men ville avvakta till dess att en ny irakisk regering kommit på plats. är en ny irakisk regering på plats. Vi har haft en ny irakisk regering . Då är frågan till utrikesministern: Vad görs nu för att få till en FN-rapportör för de mänskliga rättigheterna? Det kan låta som en mindre fråga i sammanhanget och det är nog egentligen det men är det viktigt att det finns FN-utsedd personal på plats i som har till uppgift att övervaka de mänskliga rättigheterna. Vi ser nämligen att brotten mot de mänskliga rättigheterna i är omfattande och grova. De drabbar, precis som utrikesministern sade, stora delar av det irakiska samhället. De drabbar människor av olika etnisk och religiös bakgrund, och de drabbar i synnerhet de kristna minoriteterna. Vi ska i detta sammanhang också understryka att även om det framför allt är de islamistiska extremistgrupperna som gör sig skyldiga till brott mot de mänskliga rättigheterna i vet vi också vi har sett omfattande rapporter från till exempel Amnesty hur tyvärr även de irakiska myndigheterna och de amerikanska och utländska soldaterna gör sig skyldiga till brott mot de mänskliga rättigheterna. Jag tror också att det när vi ändå diskuterar denna fråga är viktigt att se att problemet för de kristna i inte bara är våldet. Det finns fler problem än så. Jag träffade Khalis Jesuc som är parlamentsledamot och irakier. Jag träffade även som är samordnare på det kaldeiska/assyriska/syrianska rådet i . De beskrev en oerhört dyster bild av utvecklingen i för de kristna minoriteterna. Det var inte bara fråga om våld, även om det stod i fokus av det de beskrev. Jag tror eller rättare sagt; jag vet att deras beskrivning inte direkt överensstämde med det vi hörde från tidigare. sade att de irakiska ledarna förefaller fullt medvetna om de kristnas utsatta situation. Vad de beskrev var nämligen också en ekonomisk diskriminering av de kristna minoriteterna: hur kristna i drabbas av fattigdom och arbetslöshet och hur de irakiska myndigheterna medvetet fördelar ekonomiska resurser och medel på ett orättvist och ojämlikt sätt till de kristnas nackdel. Detta gör att möjligheterna för kristna irakier att leva kvar i de byar och städer där man levt i årtusenden försvinner. Man tvingas ge sig av, på flykt. Ett exempel som togs upp var hur de irakiska myndigheterna nu säljer tomter i städer och byar som traditionellt har bebotts av kristna irakier. Man nämnde byar som Bartella och al-Hamdaniya. Detta ger ett eko från en dyster tid, för det var denna politik också förde när han försökte undergräva de kristnas situation. Jag vill alltså skicka med detta till utrikesministern. Jag tror att det är helt avgörande att inte bara lyfta fram frågan om våldet utan också den svåra ekonomiska situationen för de kristna i . 5 Utrikesminister (M): Detta är en fråga vi återkommer till i vid relativt regelbundna tillfällen. Den representerar nämligen ett mycket betydande problem. Det är som erinrade om: Vi är ett land i vilket ca 170 000 personer på ett eller annat sätt första eller andra generationen har sina rötter i . Många av dem är kristna, men inte alla. Det finns också åtskilliga muslimska trosbekännare. Anledningarna till att de har sökt sig till vårt land är många, men en av dem är självfallet den tendens till religiös intolerans som finns i åtskilliga av dessa länder. Denna tendens späds på av terroristiska och fundamentalistiska grupper som ser sekteristiska motsättningar och sekteristisk krigföring som sitt medel att nå makten. Det var det vi såg i attacken på den katolska kyrkan i . Det var samma sak. Det var som tog på sig ansvaret för det dådet. De utfärdade en proklamation där de sade att ska bekämpa de kristna. Det var samma sak vi såg i självmordsattacken i Samarra med, om jag inte missminner mig, mellan 40 och 50 döda. Det var samma sekteristiska fundamentalism och samma sekteristiska våld. Detta bekymrar minst lika mycket som det bekymrar riksdag. Den enda möjliga långsiktiga lösningen är att bygga upp en irakisk regering och irakiska säkerhetsstyrkor som har förmågan att värna också mångfalden i sitt eget samhälle. Efter attacken mot kyrkan i besökte premiärminister kyrkan. Han lovade förstärkt stöd och började en selektiv rekrytering av kristna trosbekännare till olika säkerhetsstyrkor som skulle hjälpa till med detta. Är det tillräckligt? Det är nämligen en sekteristisk terrorism man har att bekämpa, och vi vet genom erfarenheter från andra länder att detta inte är alldeles enkelt. Är upprättandet av en frizon svaret? Den frizon som åberopade var lite annorlunda. Den handlade om att med flygattacker bekämpa pansardivision. Det fungerade för kurderna i norr, men det fungerade inte för shiamuslimerna i söder. De var lika utsatta för terror trots att det amerikanska stridsflyget fanns i luften . Det är inte längre stridsvagnar, som man kan se från luften, det handlar om. Här är det i stället självmordsbombare och enskilda terrorister. Diskutera gärna detta med irakiska företrädare eller med UNHCR, men när vi gör det avvisar de vad de kallar en bantustanlösning för . Det går lätt att säga att man ska upprätta en zon vid , men vad gör vi då med 50 000 kristna i ? Ska de flyttas därifrån med våld därför att de inte tillhör den zon som är godkänd för kristna? Och vad gör vi med den mångfald som fortfarande finns mellan sunni, shia och olika kristna grupperingar som historiskt inte alls har dragit jämnt i varje enskild fråga? Det finns ingen enkel lösning. Svenska armén kan inte ockupera och upprätthålla ordning. FN kan inte ockupera och upprätthålla ordning. Amerikanska trupper kan inte åter ockupera och upprätthålla ordning. Jag tror att ingen av oss egentligen vill något av detta heller. Vi måste lita till den långsiktiga uppbyggnaden av en irakisk stat, ge den det stöd vi kan ge och uppmärksamma situationen för alla de religiösa minoriteterna. Det kanske inte är onaturligt att de kristna ligger oss lite varmare om hjärtat, men vårt stöd måste gälla alla religiösa samfund oavsett om de råkar likna det vi har i eller likna det som kanske finns i eller någon annanstans. De mänskliga rättigheterna gäller alla. 6 (S): Jag vill börja med att instämma i inlägg vad gäller de ekonomiska sanktionerna mot de kristna assyrierna/syrianerna/kaldéerna av dem som styr . De lever under fattigdom. Pengarna som kommer delas inte ut till de kristna. De tvingas att fly från landet. Som jag sade i mitt förra inlägg är av 1,8 miljoner assyrier/syrianer/kaldéer kvar. De fortsätter att fly från landet om inte något görs. Jag får inte svar på mina frågor av . Jag hör bara samma visa, bara tomma ord som inte leder till handling. Jag har gång på gång, som jag sade tidigare, motionerat och frågat om vad ministern tar för initiativ för de kristnas situation i , men ingenting händer. Jag vill i sammanhanget passa på att tydliggöra att assyrier/syrianer/kaldéer är en etnisk folkgrupp, inte bara en religiös grupp, som ministern brukar kalla den. De har en egen historia, eget språk och egen kultur. Den irakiska staten fungerar inte fullt ut, det är vi överens om, och kan därför tyvärr inte garantera säkerheten för sina minoriteter. Den irakiska konstitutionen erkänner minoriteternas administrativa rättigheter, det vill säga att de kan bilda en egen administrativ region till exempel vid Nineveslätten strax norr om . Här är tanken att assyrierna/syrianerna/kaldéerna ska få en egen fristat. Men så har inte skett. Det blir alltmer uppenbart att de stora muslimska partierna inte har för avsikt att tillåta minoriteterna att stanna kvar i landet. Därför behövs internationellt tryck, inte minst från , inte minst från vår utrikesminister . Ett konkret förslag som jag senast har lagt fram i en motion är att jag vill att tar initiativ till en kommission med syfte att de kristna assyrierna/syrianerna/kaldéerna ska erbjudas en frizon under FN:s överinseende. Hur tänker ministern agera i handling , inte i ord, för att skydda de kristna? Ministern har ju erkänt att trakasserier och terror mot kristna fortsätter, trots ministerns vackra ord här. 7 (FP): Jag kan bara instämma i det som utrikesministern säger, det gör vi alla här, om situationen för de kristna i och den terrorism som har slitit den redan sköra och bräckliga irakiska statsbildningen närmast i stycken sedan de inbördes striderna tog fart efter regimens fall . Det finns givetvis problem med den här typen av konstruktioner av skyddszoner eller autonomier och så vidare. Det är klart att det finns människor som inte bor i , assyrier som bor i och som inte omfattas av detta. Om man i det irakiska parlamentet mellan de olika politiska aktörerna och grupperna inleder en process som syftar till att skapa ett skydd för den kristna befolkningen, varav många bor koncentrerat öster om i norra , ska då säga nej till detta? Vi har inte några särskilda synpunkter på att det finns en demilitariserad zon i eller att det finns en muslimsk autonomi i och så vidare. Men ska just i detta fall den svenska positionen vara att det där tycker vi inte är någon bra idé? Jag är inte så säker på att det som Kerimo föreslår nödvändigtvis är den rätta vägen, att dra in i detta. FN har ett notoriskt dåligt rykte i sedan de har försökt sig på olika projekt tidigare. Det här är en process som måste föras i det irakiska parlamentet mellan de centrala aktörerna där. Det är i så fall en process, det är min uppfattning, som inte bör motarbeta. 8 HANS (V): Det är viktigt att understryka att anledningen till att frågan om en frizon för assyrier/syrianer/kaldéer i står på dagordningen inte handlar om att de kristna irakierna drivs av något slags nationalism eller drömmar om egna stater. Det handlar om desperation. Det är därför denna fråga nu står på dagordningen. Man känner att deras förutsättningar att leva sina liv i undergrävs. Det vi ser i är en fördrivning av de kristna minoriteterna. Som så annars i historien när vi sett fördrivning av olika etnisk-religiösa grupper använder man olika verktyg. Våldet är ett verktyg, att skrämma människor på flykt. Men det handlar också om att genom ekonomiska verktyg helt enkelt dra undan mattan för de kristna i , slå undan möjligheten att leva sina liv och få en försörjning i de olika områdena i där de har levt . väljer att sätta sin tilltro till den irakiska regeringen. Tyvärr har de kristna i gett upp hoppet om den irakiska regeringen. Jag träffade som sagt Khalis Jesuc . Han sade så här: De farligaste i är inte extremislamisterna. De farligaste i är de andra politiska partierna, som struntar i de kristnas rättigheter. Man ser inte att det finns ett stöd för de kristnas rättigheter från andra politiska grupperingar i landet. Jag var i denna kammare med om att erkänna folkmordet i på de olika kristna grupperna, bland annat assyrier/syrianer/kaldéer. Jag är väldigt stolt över att ha varit med om det beslutet. Det var viktigt att sätta ord på det som hade skett och ge upprättelse till offren. Vad som är ännu viktigare är att lära av historien, att se till att det som hände 1915 i det som var det inte upprepas, att förhindra att samma sak händer igen. Khalis Jesuc avslutade vårt möte med att säga: Det här är sista chansen för oss att leva i . Jag tror tyvärr att det han sade är alldeles sant. Därför är det oerhört viktigt att världen nu agerar och reagerar mot diskrimineringen, förtrycket och våldet mot de kristna i . 9 Utrikesminister (M): Fanns det någon enstaka åtgärd som kunde göra att vi blev av med skulle det inte vara jag som stoppade den åtgärden, var säker på det. Glöm inte att det var som sprängde kyrkan i . Det var förmodligen de som stod för attacken i . Kan vi bli av med detta elände ska vi alla vara tacksamma för det. Vi söker vägar för att göra detta på olika sätt. säger att vi inte kan sätta tilltro till den irakiska regeringen. säger att vi inte kan sätta tilltro till , utgår jag ifrån. säger att vi inte kan sätta tilltro till FN. Vem ska vi sätta tilltro till? I kan vi göra uttalanden, men det hjälper inte när terroristerna kommer farande mot kyrkorna nere i . Då är det den irakiska regeringen som man måste bygga upp. säger: Ja, men om de kommer fram med idéer. Jag håller helt med om detta, självfallet, om de skulle göra det. Jag refererade att de i de samtal som vi har är starka motståndare till just idén om frizoner, av den enkla anledningen att de ser det som lite av bantustan och den problematik som jag indikerade. Du upprättar en frizon någonstans, och du hotar alla andra som inte är i denna frizon. Du stimulerar en etnisk rensning. Det här är svåra avvägningar. Jag är själv kanske en av dem som på grund av personlig erfarenhet är ohyggligt engagerade mot alla tendenser till etnisk och religiös separation, territoriell sådan. Jag vet att i slutlägen efter krig och annat kan man fortfarande hamna där, men man ska aldrig se det som ett ideal. Och det är en tragedi som vi ser när tvåflodslandets historiska mångfald nu håller på att urvattnas. Det är tyvärr inte nytt. Det fanns en gång i världen en mycket stor judisk befolkningsgrupp i det som var . Av dem finns praktiskt taget inga alls kvar. är det kristna, nu är det shia, nu är det sunni, nu är det andra. Då måste vi stödja en irakisk regering som försöker att göra sitt bästa, och också FN. FN är där men med begränsade resurser. De får inte mer resurser av världssamfundet. Men de är där, till exempel i Krikkoområdet och andra områden, och försöker jämka de motsättningar som finns. Mosulområdet är fortfarande ett tillhåll för och den terrorism, ofta sekteristisk, religiös och etnisk, som dessa representerar. Vi kan ibland i utrikespolitiken känna en handfallenhet. Skulle det vara möjligt att med ett uttalande i riksdag bli av med , bekämpa förtryck och ofrihet i hela världen tror jag att vi skulle göra det. Men vi har att konstatera att vi får arbeta med de instrument som finns. FN spelar en viktig roll i . Men när FN säger till oss att de inte stöder just denna tanke ska vi inte pådyvla dem denna tanke. Vill, som säger, diskutera någonting som de tror är vägen framåt ska vi självfallet ge dem det stödet. I övrigt ska vi försöka ge dem stöd för att bygga upp rättsinstitutionerna på olika sätt. När de nu försöker rekrytera fler kristna till säkerhetsstyrkorna är det självfallet bra, även om det här med religiösa och etniska kvoter är något som jag i grunden är skeptisk till.