prot · GY09105 · 2011-05-19 00:00:00 — När det gäller att lösa konflikten mellan och är det viktigt ur svenskt perspektiv att se till att FN-spåret står i centrum. För att det västsahariska folket själva genom en folkomröstning ska få bestämma över sin egen framtid får vi inte backa en tum från FN-spåret. Här har vi förhoppningsvis fått en del signaler i rätt riktning. är inte en demokrati utan ett land där de mänskliga rättigheterna trampas på , där pressfriheten är djupt beskuren och där minoriteter behandlas oerhört illa. De reformer som har aviserats från den marockanska kungen tror jag på när jag ser dem. Det har varit en del enskilda förslag, men här får vi syna mycket att det går i rätt riktning. Det som sker i och hur behandlar är centralt i detta arbete. De reformer som har aviserats har dock rört egen lagstiftning. När ett land ockuperar ett annat och är exempel på en annan sådan konflikt vem ska man då tala med? Kanske har konflikten med FN-spåret också påverkat utrikesministerns svar. 120 (SD): Det är hedrande att få fortsätta efter statsrådet . Statsrådets föregångare är ansvarig kommissionär för bland annat Stockholmsprogrammet och den gemensamma migrations- och asylpolitiken. Jag kan med glädje konstatera att minst 24 av 27 medlemsländer vill föra en eventuell gemensam migrations- och asylpolitik i en helt annan riktning än den verklighetsfrånvända majoriteten i denna kammare vill. Med tanke på tidigare flaggdebatt är jag glad att den svenska flaggan får hänga här. Med den politik som förs av en majoritet av EU-förespråkarna befarar jag att EU-flaggan inom en inte alltför avlägsen framtid kommer att hänga i båda hörnen. Den utvecklingen vill vi inte se. Jag kommer i huvudsak beröra punkt 16 och de reservationer som finns till den. Jag yrkar bifall till reservation 31. Det finns också reservation 30 från Socialdemokraterna. Jag har inte hört någon yrka bifall till den, vilket är synd. Jag har inga illusioner om att en majoritet i kammaren kommer att bifalla vår reservation, men reservation 30 från Socialdemokraterna rör den viktiga frågan om lex , utstationeringsdirektiven och lika villkor för arbetare oavsett om de är födda i eller är utstationerad att jobba i . Vi är beredda att ställa oss bakom denna reservation i voteringen, men då måste ni yrka på den, för det tänker inte jag göra. Jag yrkar som sagt bifall till vår reservation 31. avled en polsk byggarbetare när en borrigg välte över honom vid byggandet av i . Det var det tredje dödsfallet inom loppet av i anslutning till byggandet av . är tyska Bilfinger som genom att använda billig utländsk arbetskraft från bemanningsföretag och genom att strunta i de svenska kollektivavtalen vann upphandlingen av bygget. Man kunde helt enkelt utföra jobbet till ett lägre pris. Enligt fackföreningen finns det varken kollektivavtal eller skyddsombud. Bilfinger har vunnit tre av de största statliga infrastrukturinvesteringarna i någonsin och i och i . Med EU:s nuvarande regelverk, i synnerhet med utstationeringsdirektivets utformning tillsammans med lex och utstationeringslagen, har vi fått en utveckling där svenska löntagare utkonkurreras av utländsk arbetskraft med betydligt sämre löner och sämre villkor. Vi anser att man i fråga om utstationeringslagen måste fokusera på att få till stånd regler, en tillämpning och en tillsyn som inte missgynnar inhemska företag och inhemska företags anställda i konkurrens med utstationerande företag och deras personal. Nuvarande regelverk missbrukas när det gäller löner och andra ersättningar, arbetsmiljölagstiftning och arbetstidslagstiftning. Ingångna kollektivavtal följs inte. Vi kan av denna anledning ställa oss bakom slutsatserna i den socialdemokratiska reservationen 30 om att konkurrera med kompetens och inte med låga löner även om vi inte i alla delar instämmer i de argument som framfördes i motionen som låg till grund för reservationen. Men det är resultatet som är det viktiga, inte semantiken. Det återstår dock att se om Socialdemokraterna yrkar bifall till denna reservation. Regeringen är alltför passiv när det gäller att försvara den svenska principen och modellen att det i ska vara svensk lagstiftning och svenska kollektivavtal som ska gälla och som ska reglera förhållandena på den svenska arbetsmarknaden. Jag vill avsluta med att i anslutning till detta meddela att vi Sverigedemokrater även beslutat att ställa oss bakom ratificeringen av 94, som för svensk del innebär att villkoren i kollektivavtalen ska uppfyllas vid all offentlig upphandling. Just nu behandlas detta i arbetsmarknadsutskotten där jag är ordinarie ledamot. De övriga oppositionspartierna har varsin kommittémotion med yrkanden för en ratificering av 94. Om den övriga oppositionen står fast vid sina löften till väljarna och vid sina yrkanden finns således en majoritet i riksdag för att ratificera 94. Om väljer att rösta för vår reservation 31 eller Socialdemokraternas reservation 30 och om oppositionen står fast vid att vilja ratificera 94 slipper vi förhoppningsvis att utländska, och för den delen svenska, byggjobbares liv offras för alliansregeringens lönedumpnings- och överutbudspolitik. 121 (S): Vi diskuterar just nu i kammaren redogörelsen för arbetet i Europeiska unionen . Det kan inte betraktas som något speciellt höjdarår för Europeiska unionen. Det hela startade då de internationella finansiella marknaderna totalt kollapsade. Globala obalanser, bland annat mellan och , i kombination med en otillräcklig, fragmentiserad och framför allt nationell finansreglering drev på en tillgångsbubbla som sedan brast. Den finansiella kraschen drabbade hela världen och väldigt hårt. Jag skulle nog vilja säga att det var en ekonomisk , eller varför inte en ekonomisk härdsmälta. var vi med och diskuterade stöd till och situation. Bekymren är långt ifrån över. Vi har också diskuterat fördragsförändringar för att kunna lösa det hela och för att inrätta en permanent krishanteringsmekanism. Förslagen för att stävja den ekonomiska utvecklingen i har därefter av fullt förståeliga skäl haglat. Men det är oklart vad de olika förslagen verkligen innebär. Det handlar om Europapakter, det handlar om ekonomiska terminer och det handlar om nya lagförslag. Förslagen kan ändra förutsättningarna för hela EU-samarbetet i grunden, och detta utan att ha föregåtts av någon politisk process. Det finns en betydande risk att europeiska högerregeringars vilja att använda EU som ett verktyg för att bedriva högerpolitik med exempelvis lönesänkningar och sämre pensioner allvarligt kan skada tilltron till hela det europeiska projektet och bana väg för farliga politiska stämningar. Allting går mycket snabbt. Vi socialdemokrater oroar oss för påverkningar av och inverkan på den svenska modellen. Det är inte en slump att den svenska fackföreningsrörelsen och då pratar vi både LO, TCO och är oroade för förslag som är på väg fram på samma sätt som också den europeiska fackföreningsrörelsen är det. Det europeiska projektet skakar just nu i sina grundvalar. Vi socialdemokrater har därför krävt att vi vid ett gemensamt tillfälle nu pratar vi ju om föregående års verksamhet här i kammaren på ett demokratiskt politiskt sätt ska diskutera de förändringar som är på väg fram i . Vi har därför krävt en skrivelse av regeringen där man skulle diskutera hur regeringen ser på den ekonomiska terminen och och på hur dessa kommer att påverka oss och den svenska samhällsmodellen. Hur ska vi skydda den? Tyvärr har regeringen sagt att den inte är intresserad av detta. För regeringen räcker det att informera oppositionen och diskutera detta dagen före ett toppmöte i stället för att ta en demokratisk diskussion här. Jag skulle vilja jämföra med när vi har diskuterat Lissabonfördraget och andra fördragsförändringar. Då har vi haft en omfattande politisk demokratisk förankring och diskussion. Detta är som bortblåst. Jag skulle vilja hänga på det som sade tidigare: Vi saknar den svenska pådrivande rösten. Det ska inte bara vara så att man tycker att det är roligt att sitta ned vid sammanträdesborden och tjusas av , och andra. Man måste visa att man vill någonting inte under bilan för att försöka hävda den svenska modellen utan för att man faktiskt vill göra någonting och inser vikten av detta. Vi socialdemokrater säger att det är självklart att medlemsländerna i ska ha ordning och reda i sin ekonomi. Vi har själva varit med om att sanera statsfinanserna i , och vi vet vad det betyder för lönebildning, för välfärd och för tillväxt. Men det man driver på nu från kommissionens och andras sida kan vara direkt kontraproduktivt. Det är inte tillräckligt för att få tillväxt och ekonomi i balans bland länder. Därför har vi ställt upp fem olika krav för den fortsatta utvecklingen i EU. Vi säger att den nationella kompetensen måste värnas. Vi säger att lönebildningen är nationell och ingenting annat. Man kan hävda, som har gjort, att fördraget uttrycker detta tydligt. Man sade till oss också beträffande att den frågan var kristallklar och att man inte skulle kunna göra undantag från detta. Men vad hände när det blev ett överklagande i domstolen? Jo, precis motsatsen! Det som vi hade bestämt i gällde inte längre. Vi säger att länderna själva måste få bestämma vilken pensionsålder och vilka pensionssystem de ska ha. Vi säger när det gäller de offentliganställdas löner att det inte kan vara så att den ingångslön en undersköterska har kan vara orsaken till sammanfallet i den europeiska ekonomin. Det måste vara någonting annat. Vi säger också att EU måste vara ett samlat EU. EU är en samlad union. kan det krävas att samarbete utformas inom områden där inte alla länder deltar. Fördraget innehåller regler för så kallat förstärkt samarbete. Men alla länder måste kunna ha synpunkter på samarbetet. Det europeiska projektet får aldrig delas upp i ett A- och ett B-lag. Det hade varit intressant om regeringen hade lämnat en samlad bedömning av hur den ser på utvecklingen av detta. Vid det extra toppmötet i slogs det fast att Europeiska unionens övergripande mål måste vara den fulla sysselsättningen. Det pratar aldrig regeringen om. Vad man nu kräver av olika länder är nedskärningar och minskning av utgifterna. Det kan säkert vara riktigt. Men om man ska på fötter måste det också bedrivas en tillväxtpolitik. Det måste göras investeringar i kunskap, i utbildning och i ny, miljövänlig teknik. Vi kan inte bara svälta oss ur krisen. Det måste till en ökad och förstärkt reglering av finanssektorn. Det är inte okej med de kapitaltäckningsregler som finns . Detta måste förstärkas. Den som etablerades har inte fungerat. Men det beror inte på vad eller någon annan har gjort, som sägs. Det beror i stället på att och inte levde upp till det som man skulle leva upp till. Detta är de krav vi har för att få i gång för att få ett där alla har en möjlighet att växa. Jag är orolig för vad som kan hända om man bara kör en svältkur. Då tror jag att legitimiteten för det europeiska projektet kommer att minska kraftigt. Det tycker jag är sorgligt, för jag tror att vi har stor nytta av att jobba tillsammans. presenterades nya siffror för svenska folkets syn på EU. Jag tycker att det är positivt att det är så många fler unga som tycker att vi ska vara med i EU. De yngsta är den åldersgrupp som är mest för att förblir medlem i EU. Jag kan tänka mig att det beror på att unga växer upp med EU som en självklarhet, och många drömmer om att arbeta i andra länder. Även om det inte är EU som reglerar just detta har det i och med Bolognaprocessen och annat blivit mycket lättare att översätta examina och studera på olika ställen. Någonting som unga tar som en självklarhet är att färdas fritt utan gränshinder. Det är något som jag är övertygad om är det som medborgare uppskattar allra mest detta att inte behöva bära med sig ett pass. Skrivelsen nämner ingenting om gränshinder, antagligen för att Schengen har varit så självklart. Jag kan tänka mig att skrivelsen kommer att innehålla ett ganska omfattande avsnitt om gränshinder, för just nu pågår det stora förändringar. Man blir lite förvånad när kommissionär lanserar ett nytt förslag om att införa gränskontroller. Bakgrunden är situationen i , som har medfört att många människor är på flykt. De flesta är som vanligt på flykt i regionen, men 20 00025 000 har också kommit till specifikt till . Sedan, när de har tvingats lära sig att prata franska, åker de i sin tur till . Kommissionen viker sig för detta. När det handlar om inrikespolitiska problem och flirtande med högerkrafter tar man helt plötsligt fram nya förslag trots att det finns en möjlighet att införa gränskontroller om det är av nöden tvunget. Det är anmärkningsvärt att i stället för att diskutera att aktivera massflyktsdirektivet börjar man som sagt att införa gränskontroller. Varken kommissionen eller den kan redogöra för vad det här innebär. säger i att han inte kan redogöra ordentligt för förslaget, men sedan kommenterar han det i medierna och säger att han är för detta. Vice statsminister har dagen innan sagt att han aldrig kan vara med på införandet av nya gränskontroller. Om man inte talar med en tydlig svensk röst vad gäller och tillväxt i kan jag säga att man talar med väldigt många olika röster vad gäller gränshinder i . Det handlar som sagt om att säger en sak och att säger någonting annat. sade att hade rätt i den diskussion som de har fört. går ut och säger att det är fel. Hon opponerar sig mot detta. Och har också fördömt detta. Det vore rimligt att vi fick ett svar på frågan om vad det är som gäller. Vilken är regeringens uppfattning? Ni kan inte ha fem olika uppfattningar i den här frågan. Eller avvaktar man återigen vad kommissionen ska säga? Vore det inte bra med en svensk röst när det gäller vad vi vill för någonting? Vi står självfallet bakom alla reservationer vi har men för tids vinnande yrkar jag bifall till nr 6 och nr 18. 122 (M): har lämnat ett yttrande som huvudsakligen begränsar sig till de delar av skrivelsen och motionerna som berör arbetsmarknadsutskottets beredningsområde. Jag väljer att ta upp vissa av de frågorna. EU ska enligt fördraget verka för en social marknadsekonomi. Väl fungerande marknader, utbildning, en aktiv välfärdsekonomi och en progressiv miljöpolitik ska tillsammans bidra till en hållbar ekonomisk utveckling och jobbskapande. Arbetslöshetsnivån är snabbt sjunkande i , medan den mer ligger kvar på samma, tyvärr ganska höga, nivå i övriga EU sett som en helhet. Det finns många utmaningar inom EU vad gäller sysselsättningspolitiken, till exempel en åldrande befolkning och att fler måste ges möjlighet att delta på arbetsmarknaden. Det finns en viktig, outnyttjad potential som kan skapa en inkluderande, hållbar tillväxt i och därmed också bidra till att bevara och stärka en god sysselsättningsutveckling. Jag vill lyfta fram tre tydliga områden. Det är övergången till ett grönare mer hållbart , utjämnandet av ansvar för arbete och familj mellan kvinnor och män samt välkomnandet av nyanlända och deras kompetens och kunskap på den europeiska arbetsmarknaden. En inkluderande, hållbar tillväxt inrymmer också insikten att en ansvarsfull finansiell stabilitet är grunden för att kunna investera , vilket anknyter till 2020-strategins målformulering. Tanken på att bör sträva efter att vara ett föredöme harmoniserar med grundförutsättningarna att sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitiken i huvudsak är nationellt utformade. Alliansen är positiv till den öppna samordningsmetoden där såväl kan lära av som lära ut till övriga medlemsstater. Det är dock viktigt att den i det fortsatta EU-arbetet håller emot en utveckling i en överstatlig riktning på arbetsmarknadsområdet. I synnerhet gäller detta värnandet om den svenska modellen i form av respekt för arbetsmarknadens parters autonomi och de avtal som de har träffat med varandra. Samarbetet inom den öppna samordningsmetoden bör behålla sin karaktär av fritt tanke- och erfarenhetsutbyte. Klimatpolitik och jobbpolitik går ofta hand i hand. Fler jobb kan skapas inom de gröna näringarna, och det är också viktigt att EU:s medlemsländer för en aktiv politik som stimulerar framväxten av små och medelstora företag. Vi välkomnar de rådsslutsatser som antagits om en sysselsättningspolitik för en konkurrenskraftig, hållbar, resurseffektiv och grön ekonomi. Centrala utgångspunkter för EU:s politik bör vara att varje kvinna och man ska ges möjlighet och incitament att etablera sig på arbetsmarknaden. Tyvärr ser det inte ut så . Färre kvinnor än män ges denna möjlighet. Det skulle därför vara önskvärt att kommissionen på ett tydligare sätt lät ett jämställdhetsperspektiv genomsyra även de centrala sysselsättningspolitiska initiativen. Vi beklagar därför att det inte var möjligt att få igenom separata sysselsättningsmål för kvinnor och män inom ramen för 2020-strategin eftersom detta skulle ha tydliggjort vilket fokus som är nödvändigt. Vi ska ha en arbetsmarknad som är öppen mot omvärlden. Mot bakgrund av behovet att långsiktigt säkra tillgången på arbetskraft är en ökad rörlighet på arbetsmarknaden bra. bör bejaka en öppnare arbetsmarknad både inom unionen och i förhållande till övriga världen. Inte minst med tanke på vår åldrande befolkning kommer länder att vara i behov av att människor från andra länder vill arbeta i unionens medlemsländer. Detta får självfallet inte leda till en konkurrens som bygger på försämrade villkor och större otrygghet. Det är centralt att arbetsmarknadens parters autonomi och ingångna avtal på arbetsmarknaden respekteras inom EU och att alla former av social dumpning motverkas. Integrationspolitiken är ett område där både och övriga medlemsstater har anledning att intensifiera sina ansträngningar. Integration är i första hand medlemsstaternas ansvar. Utskottet anser att den förstärkning av Arbetsförmedlingens ansvar och den betoning av de nyanlända som individer som den svenska etableringsreformen inneburit är viktiga steg på vägen mot en förbättrad integration men att mer kan och bör göras. Även i övrigt kräver den demografiska utvecklingen att outnyttjad arbetskraft i medlemsländernas ekonomier bättre tas till vara och att alla människor ges chansen att bidra i en arbetsgemenskap. Vi anser att tröskeln in på arbetsmarknaden måste sänkas för exempelvis funktionsnedsatta. Personer med funktionsnedsättningar bör ha samma rätt som andra att delta i arbetslivet. Socialdemokraterna har lämnat en avvikande mening i arbetsmarknadsutskottet. , och har lämnat särskilda yttranden. Samtliga av dessa partier tar upp ett antal EU-specifika frågor inom arbetsmarknadsutskottets område. Utskottet har berört många av dessa frågor tidigare, bland annat här i kammaren och i andra sammanhang. Andra bereds just nu och kommer att debatteras här . Härmed vill jag yrka bifall till utrikesutskottets förslag till beslut och avslag på reservationerna. I detta anförande instämde och (båda M). 123 (SD) replik: Du säger att det är självklart att ingångna avtal ska gälla i , , men det är ju inte självklart . Det är inte så det ser ut. Under EU-valrörelsen åkte jag runt i hela och genomförde 65 torgmöten. Jag bodde väldigt ofta på vandrarhem. Vår budget i såg ut så . Vi bodde på vandrarhem. På de här vandrarhemmen träffade jag nästan uteslutande polska och lettiska byggarbetare. De bodde på nästan vartenda vandrarhem. De visste inte vem jag var. Jag pratade med dem, . Vet du vad de tjänade? Ja, inte var det några svenska kollektivavtalslöner i alla fall. Det kan jag säga. Det var så det fungerade då, och det är så det fungerar . Då är min fråga till dig: Om det nu är så att svenska avtal ska gälla i , om de svenska kollektivavtalen är så heliga och svenska löner ska gälla i , vad är ni beredda att göra för att upprätthålla detta? Uppenbarligen har ni inte gjort nog. Det är inte så det ser ut . Vad är ni beredda att göra för att utländska arbetare, till exempel polska eller lettiska byggjobbare i , har det försäkringsskydd som man kan kräva? Vad är ni beredda att göra för att se till att det finns skyddsombud på deras arbetsplatser så vi inte får den situation som vi har när det gäller i med tre döda inom loppet av ? Det beror på att deras arbetsgivare har struntat i de svenska kollektivavtalen och inte gett dem det skydd de behöver. De frågorna vill jag ha svar på, och jag tror att det är många med mig som vill ha svar på dem. 124 (M) replik: Jag tackar för frågan. Vi är nog flera som har bott på vandrarhem. Jag brukar kanske inte direkt fråga alla som jobbar där vad de tjänar. Vi värnar om den svenska modellen. Vi säger att de kollektivavtal som finns i ska gälla även utländsk arbetskraft. I det särskilda yttrande som ni skrev i arbetsmarknadsutskottet är det oerhört stora ord. Jag skulle vilja säga att formuleringarna i yttrandet närmast är en skymf mot svenska arbetsgivare och även en skymf mot dem som jobbar och försöker följa kollektivavtalen, den svenska modellen och de parter som vi har. En annan sak som jag tycker är frapperande i det särskilda yttrandet är att det står att de svenska jobben ska gå till svenskar, till inhemsk arbetskraft. Det är ungefär så det står. Men hur ska vi klara sysselsättningen med den åldrande befolkning som vi har i och i övriga EU? Det skulle jag gärna vilja ha svar på. Som tagits upp tidigare tar vi emot till exempel polska arbetare. Jag kan inte låta bli att reflektera över skrivningarna i det särskilda yttrandet. Det står att det är bra att svenska ungdomar eller andra åker till , eller någon annan plats. Men hur ska det vara när de kommer dit? Vilket ansvar ska vi ha då? 125 (SD) replik: Hade läst hela yttrandet hade hon sett att vi också välkomnar att utländska arbetare från kommer till . Vi är för att ska vara en del av den inre marknaden. Men du läste tydligen inte alltihop. Vi har ingenting emot att de kommer hit och jobbar, men de ska jobba med svenska avtal. Det är det som ni inte upprätthåller, som ni inte klarar av. Ja, det är stora ord när människor dör nere på Citybanebygget därför att ni inte ser till att upprätthålla det ni säger. Det är stora ord när folk jobbar för kanske halva lönen och när polska bemanningsföretag till svenska åkerier hyr ut personal som sitter och kör på de svenska vägarna och dessa företag struntar i svenska kollektivavtal när det gäller arbetstider, löner och övrigt. Det är inte minst en säkerhetsrisk. Ni måste ta ansvar för den situation ni har försatt i. Vi har ingenting emot att svenska ungdomar och andra åker ut i och arbetar. Vi har heller ingenting emot att några kommer hit till och arbetar. Det kan vara så att har brister i vissa sektorer på arbetsmarknaden eftersom ni har misslyckats med er utbildningspolitik och arbetsmarknadspolitik. Vi har ingenting emot att det kommer folk hit och jobbar. Men de ska jobba med svenska löner och avtal. Det är det som är grejen. Vi ska absolut inte ha er lönedumpningspolitik. Det vi ska ha i är sjysta villkor och sjysta avtal, ingenting annat. 126 (M) replik: Jag kan då bara konstatera att ord inte kommer att rädda några liv. Däremot är det så att vi värnar den svenska modellen och kollektivavtalen. Vi ser till att det inte ska dumpas några löner. Jag har precis stått här i talarstolen och sagt det. Om lyssnat lite bättre hade det kanske gått fram också. Se till att göra någonting i stället! 127 (S): antog EU:s stats- och regeringschefer sin nya strategi för de kommande tio åren. Det handlar om EU 2020-strategin. I den slår man fast fem mål för arbetet i EU. Ett av dessa mål är att reducera antalet personer under fattigdomsstrecket . Det innebär att minst 20 miljoner européer ska lyftas ur fattigdom . Det är inget litet åtagande. Man kan säga att det är två som ska lyftas ur fattigdom. Det är klart att det är en stor utmaning och att det handlar om att klyftorna i EU inte får öka, för vi vet att om klyftorna ökar uppstår det ökade problem på många olika sätt.