prot · GY0993 · 2011-04-28 00:00:00 — Då är det också värt att påpeka att den socialdemokratiska regeringen inte heller var aktiv när det gällde att omförhandla gällande skatteavtal, eftersom påpekar att avtalstakten har sjunkit , trots att den tidigare absolut inte förhandlade informationsutbytesavtal med skatteparadis i det rasande tempo som har pågått . Det är ingen ursäkt för den nuvarande regeringen, herr talman, men kanske en förklaring. 300 borttagna miljoner från påverkar förstås också förmåga att utreda, utvärdera och förhandla. Allt det Socialdemokraterna kräver i sin motion och reservation kan jag och Alliansen egentligen instämma i är viktigt. Det är just därför det också redan pågår. Går jag sedan över till reservationerna från Socialdemokraterna och angående sidoavtal med jag kan nog kalla det för en reservation, för det är i stort sett likalydande text; jag tror att menade att det kunde vara ett plagiat kan jag även här instämma i att avtalet bör ses över och kanske också omförhandlas. Jag ser också en risk i att förlorar skatteintäkter med dagens skatteavtal, även om det nästan är tiodubbelt fler miljoner skattekronor som kommer till godo från danska medborgare som bor i än som går över till danska statskassan från svenskar som bor i . Men att genom ett tillkännagivande från den svenska , som Socialdemokraterna och kräver, låsa regeringen vid en tidsplan för när utvärderingen ska vara klar och en förhandling ska påbörjas verkar inte särskilt smart som inledning på en förhandling. Regeringen har tagit initiativ genom att tillskriva det danska skatteministeriet om en gemensam utvärdering av avtalet. Danskarna har svarat positivt. Jag anser att vår finansminister har rätt när han utgår från att utvärderingen bör slutföras innan man tar ställning till en fortsättning. Ska man uppnå ett resultat i en förhandling kan man inte inleda med att kasta in grus i maskineriet genom att ensidigt diktera villkoren och dessutom hänga en kvarnsten om halsen på förhandlaren genom att på förhand fastslå att ska vinna på en omförhandling av avtalet. Båda parter måste vara överens om de förutsättningar som råder genom att först enas om den problembild som kommer fram genom utvärderingen. Jag vill med de här orden yrka bifall till utskottets förslag till beslut och avslag på reservationerna. 74 (V): Betänkandet handlar om den granskning som har gjort av regeringens arbete med att förhandla skatteavtal med andra länder. Där framgår att avtalstakten har sjunkit . En delförklaring är att informationsutbytesavtal med så kallade sekretesstater eller det vi kallar skatteparadis har prioriterats . påtalar även regeringens senfärdighet när det gäller att ta fram underlag för att kunna analysera effekterna av utjämningsordningen mellan och när det gäller skatteintäkter från alla pendlare över . Utskottet å sin sida konstaterar sammanfattningsvis att de senare årens intensiva arbete mot skatteflykt och skattebedrägerier har inneburit att arbetet med informationsutbytesavtalen har prioriterats men att arbetet med generella skatteavtal nu förväntas öka i omfattning. Utskottet utgår ifrån att svenska företags möjlighet att konkurrera utomlands inte försämras. Jag kan i allt väsentligt ställa mig bakom den bedömningen från utskottets sida. Utskottet pekar också kort på att problemen med skatteläckage via äldre avtal bör uppmärksammas. I den här frågan, herr talman, har jag ett särskilt yttrande i betänkandet som jag något vill utveckla. har i sin granskning just framhållit att gamla skatteavtal kan användas för oönskad skatteplanering. Det är det man brukar kalla för skatteläckage. Vissa av de här avtalen kan enligt användas för skatteupplägg som innebär att vissa kapitalinkomster inte beskattas vare sig i eller i det andra avtalslandet. har beräknat att det handlar om förlorade skatteintäkter i miljardklassen. Ett exempel är det tidigare avtalet med som uppskattade medförde skatteförluster på , ett avtal som dock omförhandlades . skriver i sin utvärdering att regeringen borde se över möjligheten att införa mer generella regler i skattelagstiftningen, inte bara omförhandla befintliga avtal utan som ett alternativ införa mer generella regler för att förhindra sådant skatteläckage. har också aktualiserat den här frågan, och regeringen har 2007 själv sagt att man ska återkomma i frågan. Men enligt har inte något sådant arbete påbörjats på . Jag finner denna senfärdighet från regeringen i den här frågan anmärkningsvärd och klandervärd. Frågan har som sagt uppmärksammats av på olika sätt. Det handlar i praktiken ofta om förmögna företagare som skatteplanerar sin pension genom att mer eller mindre skenbosätta sig i ett annat land, tidigare i till exempel men kanske i , eller . Huset skrivs på barnen och företaget eller bolaget säljs. Med hjälp av förmånliga regler i det nya landet kan skatt på vinsten vid försäljningen undvikas. kan man flytta hem igen med sina obeskattade pengar på fickan. Det här beteendet har inte bara drabbat utan även andra länder. Våra nordiska grannländer, liksom och , har för att motverka detta infört en så kallad exitskatt. Rådande passivitet från regeringens sida är som sagt anmärkningsvärd. Det har påpekats . tjänar internationella skattekonsulter, liksom deras uppdragsgivare, storkovan. Någon form av generella regler borde kunna råda bot på detta. Det skulle också vara en kraftfull signal till hugade skatteplanerare och deras skattekonsulter att det inte är mödan värt att skriva sig utomlands . Det måste bli ett stopp på möjligheten att ta obeskattade vinster med sig till exempel via och sedan dyka upp hemma i med tvättade pengar . Mitt särskilda yttrande i detta fall är kanske innehållsmässigt närmast en reservation, men jag kan ju bara symboliskt yrka bifall till ett särskilt yttrande. Betänkandet tar som sagt även upp sidoavtalet mellan och om hur de båda länderna ska kompenseras för uteblivna skatteintäkter från arbetspendlarna över . anför att regeringen måste göra allt för att klarlägga hur avtalet faktiskt fungerar och att ett fullständigare underlag kan underlätta bedömningen av möjliga framgångar i en ny förhandling. Av betänkandet framgår att det svenska skattenettot visavi har ökat , dels på grund av att fler svenskar arbetspendlar till , dels på grund av att har justerat vissa brister i tillämpningen av avtalet. Nettobeloppet från tillförs emellertid inte berörda kommuner och landsting i utan går in i anslaget för kommunalekonomisk utjämning och fördelas sedan över hela , till alla kommuner och landsting. Samma sak gäller i och för sig visavi de andra grannländerna, som och . Denna fråga har analyserats av den kommunalekonomiska skatteutjämningskommittén som presenterade sitt betänkande så sent som i går. Kommittén säger att det är angeläget att det nordiska skatteavtalet ses över för omförhandling, inklusive det gränsgångaravtal som utgör ett tillägg till huvudavtalet. När det gäller avtalet med och konsekvenserna för kommunerna och landstingen i konstaterar kommittén att enligt nu gällande skatteavtal går miste om skatteinkomster. Kommittén gör också bedömningen att de uteblivna skatteinkomsterna endast i begränsad utsträckning drabbar pendlarnas hemkommuner respektive hemlandsting på grund av det svenska utjämningssystemets utjämnande effekt. Kommittén anser att det snarare är de svenska kommun- respektive landstingskollektiven som drabbas av att gränspendlarna beskattas i arbetslandet. Regeringen har rätt så äntligen fått ändan ur vagnen och vänt sig till med en begäran om en gemensam utvärdering av avtalet inte för . Jag förväntar mig att utvärderingen i rask takt följs av omförhandlingar av avtalet så att oklarheter och felaktigheter kan rättas till och så att ett nytt, mer rättvist avtal snart kan komma till stånd till gagn för kanske i första hand de svenska kommun- och landstingskollektiven. 75 (S): Frågan om skatteavtal är ofta av karaktären fiskala teknikaliteter och handlar om näringslivets villkor på olika håll och kanter. Det jag tänker tala om handlar egentligen om relationer grannar emellan och relationer skolkamrater emellan. Det skatteavtal vi har med påverkar nämligen människor i vardagen. Med detta menar jag att det i de delar av där stora grupper pendlar och där många betalar sin skatt på danska sidan börjar dyka upp tecken på att ungarna kallas snyltare, på att man inte betalar för sin skola och allt sådant tal. Föreningen ni på den borgerliga sidan här behöver inte se så glada ut för det; ordet borgare på danska betyder medborgare har allra högst på sin önskelista att man ska få betala skatt i den kommun där man bor. Det här är inte bara en fråga om pengar, utan det är också en fråga om Öresundsintegrationen kan fungera. I så fall måste det vara sjysta villkor. Folk måste få betala för den välfärd man utnyttjar där man bor. Sådan är inte ordningen , men jag ska inte gå igenom hela konstruktionen och vad som gör att det blir så fel. Tänk er att vi i stället för att tala om och talar om och . Och tänk er att alla som bor i men jobbar i skulle betala kommunalskatt till . Sedan skulle skicka tillbaka per hundralapp till . Fullständigt orimligt, säger ni. Men det är precis så det fungerar. Det är naturligtvis fullständigt omöjligt att fortsätta på det här viset. Sent omsider har man nu begärt en utvärdering tillsammans med . Det är givetvis glädjande, men utvärderade avtalet och kom fram till att det var orimligt. gick Statskontoret, på initiativ, igenom gränspendlingens effekter och redovisade precis samma sak. Det är alltså inte så att vi inte har kunskap om hur det fungerar, utan det handlar faktiskt om att få till stånd en aktivitet, om att få någonting att hända. Själv ställde jag en interpellation till om detta. Jag fick till svar att det inte fanns några problem med det här skatteavtalet, att det inte fanns anledning till någon omförhandling. Jag är väldigt glad över att kollat regeringens interpellationssvar. Effekten av det blev att jag när samma interpellation ställdes fick ett något annorlunda svar. Men ännu har regeringen inte begärt den här omförhandlingen. refererade till jag var ledamot i den kommittén till i går när vi överlämnade vårt betänkande och hänvisade till raderna om vem det egentligen är som drabbas, som får stå för förlusterna till följd av icke inkomna skatteinkomster. Man måste läsa hela betänkandet, men det förstår jag att man inte hunnit med eftersom betänkandet kom i går. Här handlar det bara om inkomstskatteutjämningen. Läser man vidare under kostnadsutjämningen ser man att pendlarkommunerna förlorar oerhörda summor på grund av att man till exempel räknar barnomsorgsbehovet utifrån hur många som jobbar. Eftersom man inte räknar dem som jobbar och som pendlar till ett annat land blir det väldigt mycket mindre i utjämning. För de sydvästskånska kommunerna blir det stora förluster genom vår konstruktion av utjämningssystemet. Kommittén har föreslagit förändringar som delvis gäller detta. Det rimliga måste vara att få ett skatteavtal med som är sådant att skatteintäkterna går till den kommun där man bor. Därför måste vi utbyta inkomstutgifter det görs inte . kunde göra den här utredningen beror på att det under ett enda år fanns ett statistiskt fönster som gjorde att man hade tillgång till danska inkomstuppgifter och därför kunde placera inkomsterna på rätt kommun. Det borde väl inte vara konstigt att byta inkomstuppgifter och att pengarna kommer till den kommun där man drar nytta av den välfärd som finns i form av skola, omsorg och annat som hemkommunen betalar. Vad handlar det då om , och vad handlar den omröstning om som vi om ska ha? Ja, det handlar om ifall denna kammare ska säga till regeringen att det nu får vara nog. Det har slirats i den här frågan alldeles för . är det att inte bara sitta och titta och utvärdera, utan nu gäller det att ge regeringen råg i ryggen och att ge det förhandlingsmandat som det handlar om genom att denna kammare säger: vill vi ha en omförhandling! Jag och många av er andra har säkert erfarenhet av att vara förhandlare och vet hur viktigt det är att när man hamnar i en förhandling ha dem som man förhandlar för riktigt på sin sida, gärna flåsande en i nacken, för då uppnår man bättre resultat i förhandlingen. Av den anledningen och därför att regeringen än så länge inte klart uttalat att man avser att omförhandla avtalet det svar jag fått från är att det inte finns några konstigheter här och att man inte tänker omförhandla avtalet yrkar jag, herr talman, bifall till den socialdemokratiska reservationen i hopp om att det här går bra. Men låt mig säga en sak till: Långt innan det blev aktuellt med och den här debatten har frågan diskuterats väldigt mycket i de sydsvenska kommunerna. Då gav regeringen genom statsministern signaler om att det är klart att det måste omförhandlas men att vi måste ha något att byta med. Det var då jag utbrast: Är det man ska byta mot ett skatteavtal, eller vad? När det är så uppenbara fel, så uppenbara obalanser, i ett avtal behöver man inte, tror jag, förutsätta att man har någonting att byta med eftersom bägge parter på både kort och lång sikt tjänar på att få något slags rättvist system. Det blir en vinn-vinn-situation. Därför tycker jag inte att man behöver resonera så som en del gör: Jaha, vad ska vi då ge danskarna? Nej, för att kunna utveckla till den tillväxtmotor för som den kan vara måste vi ha ett rimligt och riktigt skatteavtal på plats. 76 (FP) replik: Det äger sin riktighet att jag har begärt replik på . Jag övervägde dock på förslag att instämma i stället. Det hade varit en annan metod. Det säger är nämligen i väldigt många avseenden exakt den position regeringen intar. Jag skulle alltså ha kunnat instämma ända fram till att han yrkade bifall till sin reservation. Det ska bli väldigt intressant att höra hur kommer att ställa sig till den, exakt formulerad. Den aktiva glömskan är dock väldigt utpräglad just , . Ni säger att ni polemiserar mot avtalet. Jag menar att det är viktigt att man vågar stå för de positioner man har intagit. Det gjorde jag verkligen; jag iklädde mig mantel. Det är inte så lätt, men även var ledamot, liksom i , vid det tillfälle då vi antog detta. Det gäller att stå för detta. Vad har regeringen sedan gjort? Den har tillskrivit , ungefär som och jag tycker. Man har ingått ett oförmånligt avtal, vilket , tyckte när det antogs. Det är sanningen. Vi ställde upp på just de premisser som gällde. Jag tycker för min del att ni ska fundera på om det är rimligt att rösta för en sådan här reservation. Det är ju att sparka på benen så det bara viner om det. Det är inte jag beredd att göra, utan vi står upp för vad vi har gjort. Vi tycker dock samma sak om detta avtal; det är inte det vi polemiserar om. 77 (S) replik: och jag har diskuterat detta förr, och då har jag använt tiden till att bland annat tala om mitt ansvar. Jag röstade nämligen, fastän vi inte ens hade en omröstning, ja till detta avtal precis som hela kammaren, eftersom det var ett enhälligt beslut. Jag tror faktiskt att skulle betacka sig för försvaret. är en av dem som har stöttat mig i att driva denna fråga och uppfattar själv att när detta avtal en gång antogs av var pendlingen på ungefär 10 procents nivå av vad den är . Det är därför problemet verkligen uppmärksammas. Det handlar inte om några stycken som åker flygbåt till , utan det handlar om tiotusentals människor som pendlar till ett annat land. Det är därför skatteavtalet har fått helt andra dimensioner i människors vardag. Det är naturligtvis det jag pratar om och tycker är viktigt. Visst, det fanns varningssignaler. Min egen kommunstyrelseordförande var väldigt tydlig med att detta inte blev bra. Han såg bättre att pendlingen kommer att utvecklas väldigt kraftigt, och han hade rätt. Det ska jag ge honom. Denna kammare måste dock, när vi upptäcker att någonting inte blev bra, kunna göra någonting åt det. Vad det handlar om i detta läge är faktiskt att kammaren väldigt tydligt om vi röstar för denna reservation säger till danska staten att vi nu har gett vår regering i uppdrag att förhandla fram ett betydligt rimligare avtal. Det kan bara stärka regeringen i detta jobb. Jag förstår inte varför det skulle vara något problem. 78 (FP) replik: Vi diskuterar i grund och botten två saker: dels formalia, som jag har sagt tidigare, dels . Jag håller med i väldigt stor utsträckning om att förutsättningarna har ändrats väldigt mycket. Det ser man inte minst i där pendlingen från till , ungefär när detta avtal förhandlades fram, uppgick till 1 410. var det 1 308. Det är ungefär samma siffror. Antalet som är bosatta i och arbetar i har däremot ökat från 4 2001 till 19 646. Det är helt olika dimensioner på detta. pekar på att man kan få ungefär 39 00040 000 som pendlar i denna riktning. Det är till och med fler än det är som pendlar mellan och , vilket är ungefär 33 000. Detta är en grund. Jag håller alltså med, men jag tycker inte som ni att man ska rösta för reservationen, av den anledningen att detta är att slå in öppna dörrar. Man slår in öppna dörrar och partipolitiserar detta. Den har gjort vad ni tycker att den ska göra. Den danska regeringen har, som ni säger, inte uppfattat att de vill förhandla . De tycker nämligen att avtalet är förmånligt, och det får man väl acceptera. Sedan vill jag slutligen säga, herr talman, att skatteutskottet inte har varit passivt i denna fråga. Vi åkte jag tror att , och flera andra var med till 2005 och talade väldigt utförligt med just om detta och fick hela bilden klar för oss. Vi har alltså försökt göra vad vi kan, och vi har inte varit passiva. Jag vill bestrida detta. Allra sist: Det har inte funnits någon skillnad mellan Socialdemokraterna och andra partier i denna fråga. 79 (S) replik: Allt stämmer, och allt är vi överens om, ända tills vi säger att vi faktiskt vill ge regeringen ett uppdrag att förhandla. Om regeringen innan vi gick till votering hade sagt att den hade begärt denna utvärdering tillsammans med därför att den kommer att begära en omförhandling hade vi varit väldigt nära. Så är det dock inte, utan det man har sagt är att man ska göra denna gemensamma utvärdering. Vi har material. Det är alldeles utmärkt att ni var i ; då har ni vetat hur skevt detta är och att det skenar för . Det är också det som är min poäng. Vi pratar nu om en lönesumma på antagligen omkring 10 miljarder . som detta fel, som jag vill kalla det, består blir det större och större. Det blir allt svårare för danska staten att gå med på ett rimligare avtal. Det är därför jag säger att detta är brott. Vi vet att det är fel. Öppna förhandlingarna och rösta för detta förslag! 80 (SD): När det gäller punkt 2 i betänkandet, sidoavtalet mellan och , är det som tidigare anförts positivt att regeringen har tagit steg i rätt riktning. Det är dock också angeläget att åtgärder vidtas i enlighet med vad som föreslås. Det är viktigt att regeringen så fort som möjligt går vidare med att omförhandla skatteavtalet mellan och . Detta är innebörden av reservation, och jag ber därför att få yrka bifall till reservation nr 3. Anledningen till att jag över huvud taget bemödar mig kommer jag väl in på när jag bemöter anklagelse om plagiat. Det är mycket sant att innebörden av reservation är identisk med Socialdemokraternas. Jag anser dock inte att jag har plagierat någonting; jag har yrkat bifall till en motion. Jag ser inget egenvärde i att maximera antalet reservationer, utan min avsikt var att ta ställning i sakfrågan. Som jag förstod saken var det dock Socialdemokraterna som insisterade på att deras reservation skulle skilja sig från vår kanske för att markera något slags avståndstagande. Sådant är ju inte helt ovanligt bland er andra heller för den delen. Jag kan ha misstolkat situationen, men om jag har rätt är det inte jag som har plagierat utan andra som har ansträngt sig för att det ska finnas två reservationer. Jag kanske agerar annorlunda nästa gång, det vill säga insisterar på att få ansluta mig till andras reservationer. Men då hoppas jag att det inte används som slagträ i debatten. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §.) 9 § Förbättrat skydd mot stalkning Föredrogs justitieutskottets betänkande 2010/11:JuU5 Förbättrat skydd mot stalkning (prop. 2010/11:45). 81 (M): kommer vi att debattera ett viktigt ämne som direkt berör människors rätt till ett fritt liv utan hot, våld och trakasserier. Skydd mot stalkning är en mänsklig rättighet som vi alla måste kämpa för. I det förslag vi ska ta beslut om yrkas på att ett nytt brott, olaga förföljelse, införs i . Jag vill börja med att säga att ställer sig bakom förslaget i betänkandet och yrkar bifall till reservationen som berör rekvisitet påtaglig risk vid kontaktförbud avseende gemensam bostad. Om man ger efter för stalkarens böner eller hot och stannar kvar hos denne vet offret vad som väntar. Det blir fortsatta hot och trakasserier, och ännu värre än förut, för nu ska offret också straffas för att hon tänkte bryta med förövaren. Om man separerar, försöker stalkaren kanske bryta sig in i offrets bostad för att trakassera och hota. Offret får utstå telefonterror och hotbrev. Personen som vill ha makt accepterar inte att bli lämnad. Att gärningspersonen fysiskt söker upp eller förföljer offret är vanligare ju närmare relation offer och gärningsperson har. Detta är bara ett exempel av fall som kan leda till vad vi kallar för stalkning. Fenomenet stalkning har ingen klar avgränsning utan kan definieras på flera olika sätt. Att någon blir förföljd och bevakad, medvetet, upprepat och illvilligt av en annan person har blivit allt vanligare i . Stalkning har ett brett spektrum, från obehagliga försök till kommunikation till hot om våld. Det sker vid upprepade tillfällen som genom innehåll och omfattning uppfattas som störande, hotfullt och kränkande. Stalkare kan använda sig av flera olika metoder när de stalkar sina offer. De som är utsatta för stalkning kan ha helt olika bakgrund. Det handlar vanligtvis om kvinnor som lever under hot från våldsamma män, men det kan också vara tidigare pojkvänner som är förföljda av försmådda kvinnor. Fenomenet gäller också kända personer som förföljs av någon. För stalkning handlar om makt. Många av dem som blir offer för stalkning får sjukdomssymtom och störningar av typen depression, ångest, skamkänslor, sänkt självkänsla och kan förlora hela sin sociala identitet. De ser sig tvungna att sluta sitt jobb, lämna sitt sociala nätverk och flytta till annan ort. Att vara utsatt för stalkning gör i de flesta fall att offret får ett minskat livsutrymme. Ingen ska behöva begränsa sitt liv för detta. Alla ska kunna röra sig fritt utan att vara rädda för att bli utsatta för hot och trakasserier. Det är därför av stor vikt med ett brottsförebyggande arbete, skydd till utsatta och att stalkaren kan stoppas och dömas till ett straff som motsvarar brottets allvar. har haft i uppdrag av regeringen att kartlägga hur vanligt det är med stalkning i och att studera erfarenheter från andra länder. Man frågade 4 000 personer i åldern 1875 om de hade varit utsatta för upprepade trakasserier. Den stora majoriteten av de utsatta var kvinnor. Hälften av de utsatta kvinnorna hade varit utsatta av förföljaren 30 gånger eller mer, och mediantiden som trakasserierna pågått var . Resultatet från studien visar att det är ungefär lika vanligt med stalkning i som i de två länder där omfattningen tidigare studerats, och . av de svarande i hade blivit upprepat trakasserade av en person i livet. hade varit med om trakasserier som de upplevde som mycket skrämmande. I uppdraget ingick också att lämna förslag till åtgärder som skulle kunna förebygga och motverka stalkning. Det visade sig att det vanligaste var att offret på något sätt kände stalkaren. Trakasseriernas karaktär var skiftande, allt från obehagliga telefonsamtal till hot om våld. Grova trakasserier som övergick i misshandel var vanligast när stalkaren var en tidigare partner.