prot · GZ0942 · 2011-12-06 00:00:00 — Många människor skadades, och det var flera dödsfall. Jag har väldigt svårt att tro att någon annan än skulle säga att det var en förbättring av järnvägstrafiken i . Infrastrukturministern är inne lite grann på samma spår när hon säger att rent kvalitetsmässigt tillhör en av de bättre utförarna. I så fall undrar man ju varför inte löste kontrakten med de sämre utförarna först. Man undrar också hur många miljoner dessa ska få i belöning, om nu var det bättre företaget. När jag läser vad olika ansvariga på säger så säger de tvärtemot: att de löste avtalen med för att de inte levde upp till förpliktelserna. Man kan faktiskt undra vad det finns för anledning att lösa ett avtal med ett företag som fullföljer sina förpliktelser, ett företag som rent kvalitetsmässigt är bättre än de andra. Det företaget ska vi väl hålla fast vid. Har man dessutom fått det avtalet till ett billigt pris à la bonheur! Desto bättre för skattebetalarna. Vad finns det för anledning att riva upp ett sådant avtal? Sanningen är att de som har fått uppleva tågtrafiken i knappast håller med om beskrivningen att detta har varit en av de kvalitetsmässigt bästa drifterna. Infrastrukturministern säger att man inte ska diskutera ett enskilt fall. Men detta är inte ett enskilt fall. Det gäller en femtedel av järnväg. Det är det största avtalet. Vi skattebetalare tvingas nu betala för att underhåll inte ska bedrivas. Det hade kanske varit okej att betala pengar för underhåll som bedrivs, men detta är raka motsatsen. Jag återkommer till den fråga som jag hade i slutet av mitt anförande: Varifrån tas pengarna? Jag har inte sett att skulle ha tillförts mer pengar. Jag har inte sett att några av de effektivitetsvinster som har gjort och som ska sättas in i form av ytterligare underhållsinsatser skulle tas till det här. Den fråga som hänger och som många skattebetalare och många i fortfarande inte har fått svar på är: Varifrån ska alla dessa miljoner tas? 80 (MP): Det har pratats om här. Det är ett spännande exempel. nämnde det, och pratade också om och det här med historiebeskrivning. Jag var i och träffade bland andra parlamentariker, järnvägsarbetare och de som jobbar på det som heter , som har hand om underhållet. Det var väldigt intressant att höra deras historier om historien . Vad var det som ledde fram till de här olyckorna? Vad var det som gjorde att järnvägen hamnade i detta bedrövliga tillstånd så att olyckorna inträffade? Vad var det som gjorde att man sedan tog det politiska beslutet att ta tillbaka banunderhållet back to house? är det som sköter underhållet med egna gubbar på spåren. Det har visat sig vara mycket effektivare och billigare. Tycker inte statsrådet att vi har något att lära av historien i ? 81 (M): Jag vet inte hur många debatter jag har varit med om där man diskuterar järnvägsinfrastruktur. Det är alltid samma visa. Det som jag däremot saknar, även men ni har ännu ett inlägg kvar är att ni skulle medge att det är skillnad mellan svensk konkurrensutsättning på järnvägen och det engelska systemet, där man privatiserar både trafik och bana. Det är ingenting som är aktuellt i . Ni blandar återigen en fruktcocktail. Ni försöker att förvanska en situation som inte ens är sann. Jag skulle vilja ställa en fråga till statsrådet i anslutning till detta. Jag blir bekymrad när vi har politiker som inte ser vad det skulle kunna innebära om man återgår till monopolverksamhet och inte kan få kontroll över kostnaderna. Jag kan inte komma på något bra exempel, så jag kanske kan ställa samma fråga till och : Kan ni se några bra exempel där det inte är bra att vi har en öppen redovisning, tar reda på kostnader och jämför olika avtal? Sedan är jag den förste att säga att det gäller att man skriver bra avtal; där finns det kritik att framföra. Men att återgå till en monopolsituation är någonting som för mig verkligen skrämmer, och det tror jag gäller alla dem som bedriver drift och underhåll på järnvägen och i andra verksamheter. (TREDJE VICE TALMANNEN: har inte något ytterligare inlägg.) 82 Statsrådet (M): Jag tror att ska titta på vad det var som gjorde att parterna, både och , kom överens om att bryta sitt avtal. Jag kan hjälpa : Det var för att man inte kunde komma överens om hur avtalet skulle tolkas. I ett sådant läge kan man välja att fortsätta vidare och riskera trafiken, vilket ingen av parterna egentligen tyckte var bra. I stället valde man att bryta avtalet. undrar om man inte ska lära av historien. Det ska man alltid göra. Man ska också ta med sig erfarenheterna från historien. Det är ett sätt att gå framåt. Jag tror inte att den bästa lösningen är att gå tillbaka till det som vi hade. Det fanns ett skäl till att mina företrädare, dock av en annan politisk majoritet med socialdemokrater i spetsen, vred och rev sitt hår för att råda bot på den ständiga underskottssituation som det samlade SJ hade och under stora delar av 90-talet. Man försökte hitta lösningar för att få en bättre snurr på verksamheten. Man tillförde rätt många hundratals miljoner för att försöka få verksamheten på fötter. När det gäller det som är viktigt och är en stor utmaning, oavsett vilken entreprenör som finns, skulle jag vilja skicka med någonting annat. När det gäller till exempel ställer kopparstölderna till problem för alla entreprenörer. De sinkar och försenar arbeten. Men de gör också att en viktig tillgång i form av personal som signaltekniker blir en flaskhals, oavsett vem som utför jobbet. Det är också viktigt hur och på vilket sätt man kan ha tillgång till entreprenadmaskiner. Detta är bland annat en del av tolkningen av det avtal som berör det aktuella fallet, där man inte var överens. Det är klart att det pågår. Vårt fokus ligger nu snarare på att se till att jobba mer och mer effektivt med upphandlingar och bra avtal, så att vi använder pengarna till det som de är avsedda för. Dessutom måste hela anläggningsbranschen utvecklas mer och vara mer innovativ. Jag tror till och med att vi kommer att få se mer av vinnavinna-situationer i avtalen, där man med bibehållen kvalitet klarar budgeten, kanske rentav med en lägre kostnad, är snabbare och kan fördela förtjänsten. Det har vi alla nytta av. Detta är också någonting som tittar vidare på. frågar varifrån pengarna tas. De tas naturligtvis, enligt en bedömning, från det samlade anslag som har. Man kan säga att det i så fall är de 800 miljonerna. Men de 800 miljoner som särskilt anslogs är specade, så att de används till rätt saker. 83 (S): kanske det hade varit bättre att bara vara tyst. Du vill att jag ska erkänna att det är skillnad mellan och . Det gör jag med glädje. Det var en av mina poänger i mitt anförande. I fick böta när de inte levde upp till avtalet. I får i belöning när de inte lever upp till avtalet. Nog är det skillnad mellan och . Frågan är vilket som är att föredra. går vidare och säger att vi måste ha privatisering och konkurrensutsättning annars får vi inte öppen redovisning och kontroll över kostnaderna. Detta, fru talman, är komik i kubik. Kontroll över kostnaderna? Man har just betalat ut av skattebetalarnas pengar för att inte få underhåll. Kontroll över kostnaderna? Caremadirektörerna får i ersättning för att ha misslyckats med äldreomsorgen. Böckerna är stängda. har gång på gång här i kammaren röstat emot meddelarfrihet för dem som jobbar i entreprenadupphandlingar. Gång på gång har de röstat emot offentlighetsprincipen i offentliga upphandlingar. Så kommer och säger: Gör vi inte det här får vi ingen öppen redovisning! Det förhåller sig precis tvärtom. Det är genom den här typen av upphandlingar som skattebetalarna förvägras öppen redovisning och insyn: Carema, listan kan göras lång. Så här i slutet av debatten vill jag ändå tacka statsrådet för svaret, speciellt det sista, där det blev tydligt att pengarna för i kommer att tas från vinterunderhållet. 84 Statsrådet (M): När man inte lever upp till avtal får man betala ett vite. Det gäller även företag som . När man bryter ett avtal kan man ersätta det som ska göras av avtalet som är kvar. Så gör man med fram till . Det finns en poäng i att det aldrig är bra att betala ut stora summor vilket de facto är, även om man upphandlar miljarder för att bryta avtal. Vi måste naturligtvis bli bättre på att göra bra avtal som utvecklar verksamheten och som ser till att vi får mer drift och underhåll och mer infrastruktur för pengarna. Det är precis därför som vi från regeringens sida och jag i min roll strävar efter att bli bättre på strategisk styrning och uppföljning från gentemot myndigheten, till exempel . Det är precis så som också arbetar i sin strävan att få ut mesta möjliga för pengarna. Jag tolkar den här debatten mest som en diskussion om huruvida det är bra med avreglering eller inte och om det ska vara i privat regi eller inte. För min del är jag ganska tydlig och hänvisar till erfarenheten från historien. Låt oss inte gå tillbaka till det tillstånd som rådde och ! Låt oss snarare blicka framåt. Låt dem som vill och kan vara med med sin kompetens och göra det bättre, så att resenärerna får komma fram och så att godset även kan transporteras tryggt på järnväg. Överläggningen var härmed avslutad. Anmäldes och bordlades EU-dokument KOM(2011)810 Förslag till och rådets förordning om reglerna för deltagande och spridning i Horisont ramprogrammet för forskning och innovation (20142020) KOM(2011)811 Förslag till rådets beslut av den XXX om inrättande av det särskilda programmet för genomförande av Horisont 2020 ramprogrammet för forskning och innovation (20142020) Motion med anledning av prop. 2011/12:31 Ändring av viss länsstyrelseverksamhet 2011/12:K4 av och (S) utlåtande /12:CU11 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till förordning om en gemensam europeisk köplag betänkande 2011/12:KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid betänkande 2011/12:SfU2 Utgiftsområde 8 Migration utlåtande /12:JuU10 Straffrätt i EU: garantier för ett effektivt genomförande av EU:s politik genom straffrättsliga åtgärder betänkande 2011/12:TU4 Genomförandet av det tredje körkortsdirektivet 20 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2011/12:161 Strukturfondernas roll i den regionala tillväxten av (S) till näringsminister (C) 2011/12:162 Fritidspedagogers ansvar och befogenheter av (MP) till utbildningsminister (FP) 2011/12:163 Relationen mellan regeringen, och EU av (S) till statsrådet (C) 2011/12:164 Mänskliga rättigheter på sjön av (MP) till arbetsmarknadsminister (M) 2011/12:165 Kombiterminalernas framtid av (V) till statsrådet (M) Interpellationerna 2011/12:161 och 162 redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . Övriga interpellationer redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 21 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2011/12:199 Bidrag till ungdomsorganisationer av (KD) till statsrådet (FP) 2011/12:200 Statligt ansvar för ett nytt av (S) till kultur- och idrottsminister (M) 2011/12:201 Folkbokföring av fastboende sommargäster av (V) till finansminister (M) 2011/12:202 Miljöministerns tidigare uppdrag av (V) till statsminister (M) 2011/12:203 Elsäkerhet av (S) till statsrådet (C) 2011/12:204 Kompensation till kommunerna för ökade elkostnader av (S) till finansminister (M) 2011/12:205 placering i jämställdhetsrankning av (S) till statsrådet (FP) 2011/12:206 EU:s temaår mot våld av (S) till statsrådet (FP) 2011/12:207 Ett fritt från prostitution av (S) till statsrådet (FP) 2011/12:208 Företagares möjlighet till arbetsträning av (MP) till statsrådet (M) 2011/12:209 Öppen debatt om pensionssystemet av (V) till statsrådet (M) 2011/12:210 Översyn av regeringsformens bestämmelse om kungens immunitet av (V) till justitieminister (M) 2011/12:211 Ratificering av 94 av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2011/12:212 Åtgärder för att stoppa användningen av khat av (FP) till justitieminister (M) 2011/12:213 Arbetslösheten i av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2011/12:214 Larmnummer 116 000 av (S) till statsrådet (KD) 2011/12:215 Sahelområdet av (S) till utrikesminister (M) 2011/12:216 Elektrifiering av järnväg av (S) till statsrådet (M) 2011/12:217 av (S) till utrikesminister (M) Fråga 2011/12:199 redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . Övriga frågor redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 22 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2011/12:151 av (S) till statsrådet (M) 2011/12:156 Förlängt SRSG-mandat av (S) till statsrådet (M) 2011/12:157 Ambassadör av (S) till statsrådet (M) 2011/12:161 Förnyad handlingsplan av (S) till statsrådet (M) 2011/12:177 SRHR av (S) till statsrådet (M) 2011/12:185 Elområden av (S) till statsrådet (C) Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 23 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen och av tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut.