prot · GY0987 · 2011-04-13 00:00:00 — Det har varit viktigt för oss att kommuner och landsting har tillräckliga resurser för att ha en bra vård, bra skola, bra omsorgsverksamhet och äldreomsorg samt kunna ha många utförare. Däremot är vi kritiska till att de allra största sjukhusen skulle säljas ut. Jag är dock stor anhängare av att ha en stor mångfald vad gäller mindre utövare. 100 (C) replik: Då är det inte bara förmögenhetsskatten, som tog upp i replikskiftet med , utan även valfrihet inom välfärden som tydligt manifesterar åsikt till skillnad från det rödgröna samarbetet. Vad vi kan se vad gäller valfrihetsreformer har det allteftersom dessa har genomförts kommit fler och fler rapporter och undersökningar som visar just positiva effekter. När fler vårdgivare kan etablera sig ökar konkurrensen och därmed kvaliteten och tillgängligheten både för de privata och offentliga vårdenheterna, vilket givetvis inte bara stärker småföretagsamheten inom detta område utan också patientintresset och medborgarintresset. Erfarenheterna från de kommuner som har infört LOV pekar till exempel på att kvaliteten höjts inom . Därtill får vi fler entreprenörer, inte minst kvinnor, som tack vare reformerna får chansen att förverkliga sina drömmar om att starta eget företag och öka självbestämmandet. Jag vill återigen, bara för att markera, fråga: Är valfriheten inom välfärden, LOV, ett sådant förslag som numera ställer sig bakom men inte ställde sig bakom under valrörelsen ? 101 (MP) replik: Jag tror inte att det är någon nyhet att har varit för en mångfald och en valfrihet, men precis som jag sade tycker vi att det är individen valfriheten ska utgå ifrån. Så som det till exempel har slagit inom vården i visar det sig att det inte alltid är individen som får en större valfrihet, utan det är individer i vissa områden och på vissa ställen. Vi tycker att det är viktigt att man dels bygger en bra kvalitet och att det är en verklig valfrihet för individer som är jämlik och inte bara till för vissa. Det är detta vi kommer att fortsätta driva: många utövare, att vi kan ha en stor valfrihet och att vi framför allt kan ha en väldigt hög kvalitet. 102 (SD) replik: gör ganska hätska attacker på mitt parti och vår invandringspolitik. Man får det att framstå ungefär som att vi vill stoppa invandringen och att vi tycker att allt med den är dåligt. Så är det givetvis inte, utan det finns såklart alltid positiva exempel vad gäller invandringen. Det finns framför allt en anledning att titta på att många människor som kommer hit sköter sig. De kommer hit och skapar företag. Tittar vi på nettoeffekterna är de dock negativa. Vi har en stor kostnad vad gäller invandringen. Vi har stora nettokostnader som har räknats av en rad olika nationalekonomer. Regeringens egen nationalekonom räknar med en nettokostnad på 1 av bnp, och det är en kostnad på runt 60 miljarder eller mer om man ser på 2-procentsdelen. var invandrare sysselsatta i lika hög grad som svenskar. Vi hade en invandring som fungerade mycket bättre förr, och det är det vi menar: Vi vill ha en återgång till en ansvarsfull invandringspolitik. Tittar vi ser vi att det inte riktigt ser ut så, utan vi har haft en stor omvälvning i invandringspolitiken. Det är det som har skapat problemen. Vi har stora grupper som står utanför. Av de invandrare som kommer hit har en förgymnasial utbildning. Det är klart att vi då får ett matchningsproblem, och då får vi också problem att sätta alla människor som kommer hit i ett arbete. Det är dessa frågor vi lyfter upp, och det är dessa frågor nu står här och attackerar. För min del är det obegripligt. Jag menar nämligen att det är vi som står för den ansvarsfulla invandringspolitiken, inte . 103 (MP) replik: Det är intressant att höra prata om den positiva invandringen. Om jag tolkar dig rätt, , säger du att det inte är några problem med alla dem som kommer hit och sköter sig. Det är ju ett jätteintressant besked. Då är vi nästan hemma, för det är ju alla. De allra, allra flesta som kommer hit sköter sig, så i så fall kanske ni har ändrat er politik. När det gäller kostnaderna tror jag att ni måste nyansera lite hur man ser på detta. Det var det jag försökte göra och berättade i mitt anförande om vilken otrolig betydelse migrationen har haft genom tiderna, hur öppna samhällen som har bejakat migration har haft en bättre utveckling med både handel och ekonomisk utveckling och en på många andra sätt mänskligt bättre utveckling. Slutna samhällen har inte blivit lika bra samhällen och har inte utvecklats på samma positiva sätt, det gäller även ekonomiskt. Det ger skatteintäkter och ökad handel, och det är många fler med utländsk bakgrund som startar företag och driver företag. Det finns en mängd sådana exempel. Problemet är inte matchningen på arbetsmarknaden så att invandrare inte får jobb, varför man skulle stänga gränserna för dem. Problemet är att vi i det här landet inte förmår använda den kompetens som finns. Det är ett enormt ekonomiskt problem för att vi har en av världens högst utbildade och mest kompetenta taxikårer. Det finns en mängd läkare och civilingenjörer, apotekare och andra som jobbar med något helt annat som inte är på deras kompetensnivå. Det är vårt problem. Vi har inte förmått använda deras kompetens och därmed kunnat få en positiv effekt i ekonomin och vad gäller jobb och arbetstillfällen. 104 (SD) replik: Jag håller med om att vi har problem med att de stora invandrargrupper som kommer hit inte får ett arbete. Det är därför vi vill begränsa invandringen till nivåer som vi klarar av att hantera. En stor del av de människor som kommer hit saknar den kompetens vi behöver på arbetsmarknaden. Man kan till exempel titta på arbetskraftsinvandringen, den som talar så varmt för. är högskoleutbildade, resten är restaurangpersonal, städare, köks- och restaurangbiträde och så vidare. Det är arbetskraft vi inte behöver här. Därför skapar vi ett överutbud av arbetskraft, och vi behåller utanförskapet på väldigt höga nivåer. Det är den politiken vi vill komma åt. Det är därför vi vill begränsa invandringen, förutom av de andra skäl vi har. Men i ett ekonomiskt perspektiv måste vi framför allt begränsa invandringen och begränsa utbudet på arbetsmarknaden. 105 (MP) replik: Jag vet inte om och lurar någon med att säga att det är av ekonomiska skäl de är mot invandring. Vi kan hantera den invandring som sker. Det är inte problemet att det kommer människor hit som inte har kompetens. Det är inte det stora problemet. Problemet är att det kommer hit mängder av människor som har kompetens som vi inte tar till vara. Det är det som är det stora samhällsproblemet. Vi vill inte anställa någon som heter eller en människa som har varit här och ändå inte kommit in på arbetsmarknaden. Det är vårt problem. Det är attityder och diskriminering hos oss i som är vårt problem. 106 (KD) replik: Jag har en liten fundering, . Ni har anordnat en del seminarier eller stått bakom dem, och det finns inom miljöpartier rörelser runt om i som går ut på att det här med tillväxt inte är riktigt så där hundra bra, man skulle kunna sluta med tillväxten. Det antyds att den till och med skulle kunna vara skadlig. Delar du den uppfattningen? Skulle ni kunna lägga fram en budget som har nolltillväxt tre framåt? Det skulle vara intressant att höra hur den budgeten från er sida skulle se ut. För min del är det självklart att grunden för att stärka välfärden är tillväxt. Har vi en dålig ordning i finanserna, har vi inte tillväxt är det de som står längst från arbetsmarknaden och de som är mest beroende av en stark offentlig sektor som råkar illa ut. Det skulle vara intressant att höra här hur ni ser på det. I den ekonomiska politiken i övrigt jag tittade på er hemsida verkar det vara så att ni fortfarande står bakom den rödgröna ekonomiska politiken. Jag ser inte att ni har ändrat er i någon form. Det skulle vara intressant att höra till exempel om detta att ni skulle vilja höja bensinskatten med . Står ni fortfarande bakom det? är priset uppe i 14:44. Det skulle innebära att bensinpriset snabbt skulle segla . Risken är stor att det gör det ändå , men ni skulle alltså lägga på ytterligare. Det skulle vara intressant att höra om det också. Så har jag ytterligare en fundering, en glädjande sak som jag tycker är jätterolig, gällande migrationsöverenskommelsen mellan . Det känns jättebra att vi har kommit dit. Jag skulle gärna vilja se fler överenskommelser. Men ibland ser jag en tendens från som man kan vara lite orolig för, och du får väl säga att jag har fel. När ni i vissa förhandlingssituationer märker att står på er linje sjunker förhandlingsviljan från er sida med Alliansen betänkligt. Jag oroar mig för detta. 107 (MP) replik: Det var många undringar i samma replik, men jag ska försöka svara på frågorna. Vad gäller tillväxt är det historiskt helt otvetydigt så att en högre tillväxt har haft ett samband med större koldioxidutsläpp. Det är ohållbart, det säger jag helt tydligt. Så kan vi inte ha det, utan vi måste bygga in ett innehåll i den ekonomiska utvecklingen som är hållbart. Det finns en mängd saker som det är bra om det är tillväxt i. Det är bra om det är tillväxt i vindkraftsbranschen, det är bra om det är tillväxt i energieffektiviseringsteknik och det är bra om det är tillväxt i utbildningsbranschen. Men det måste vara ett hållbart innehåll, och det måste leda åt rätt håll och inte belasta jorden mer än vad den tål. Jag tror att många är överens, även ekonomer, om att just mätning av bara bnp:s tillväxt är ett rätt ensidigt mått på välfärd och på hur vi mår, hur lyckliga vi är, hur bra man klarar sig i livet. Den diskussionen tror jag måste breddas. De mått vi använder måste breddas för att mäta vad som är en bra utveckling. Vad gäller koldioxidskatten kommer absolut att stå fast vid att koldioxidskatt är ett av de mest effektiva styrmedlen för att komma till rätta med klimatpåverkan. Det var en sak som vi starkt bidrog med i De rödgröna, och det kommer vi absolut inte att släppa. Det är ett viktigt medel ihop med investeringar och en mängd andra saker och med att ge incitament till det som är hållbart. Slutligen frågade du om samarbete. Ärligt talat har vi inte olika attityd beroende på vilka som är med på vår politik. Vi har en allmänt rätt skeptisk inställning, restriktiv inställning, till för mycket samarbete med regeringen. Det håller med eller utan . 108 (KD) replik: Det är bra med lite besked i de här frågorna. Sedan kanske vi får se hur det artar sig i er alternativa budgetmotion angående tillväxt. Sänks den av olika anledningar vet vi att det blir mindre över till välfärden, och det känns inte bra. Beträffande samarbete har vi ett parlamentariskt läge som är sådant att vi måste hitta vissa samarbetslösningar. Jag är inte främmande för att hitta fler sådana, men jag är rädd när man låser dörren då man ser att man kan få majoritet i kammaren i vissa lägen. Jag tycker att ni i borde vara det parti som står längst från den typen av ageranden. Jag hör vad du säger i de frågorna. Mycket av skolfrågorna, som vi pratar om , ligger på nivå. Kommunerna går just nu med enorma överskott. Där har vi de starkaste möjligheterna att göra någonting för skolan, och det görs en hel del. Jag vet via min delaktighet i Kommuner och Landsting att många skolor går riktigt bra, men det finns mycket mer att göra där. 109 (MP) replik: Jag måste ta tillfället och säga något mer om samarbetet, för ni har en så märklig syn på det från Alliansens sida. Om vi har ett förslag som är uppe i ett utskott och vi står fast vid vår politik menar ni att vi låser dörren. Om råkar tycka lika tycker ni att vi ska ta bort vårt förslag eller ändra det utan någon som helst anledning. Nej, det tror jag inte är sättet att samarbeta på. Jag är öppen för att hitta konstruktiva lösningar och samarbete. Jag tycker att det är väldigt bra med vårt migrationssamarbete. Det går säkert att hitta vissa fler delar i enstaka frågor där vi tror att det finns gröna vinster. Men det funkar inte riktigt så att vi bara hjälper regeringen att skapa majoriteter genom att ge avkall på vår egen politik. I de allra flesta fallen är det ni som är överens med . 110 (FP): Det som otvivelaktigt är mest glädjande i vårbudgeten är statistiken som visar att arbetslösheten minskar och sysselsättningen ökar. Den utvecklingen är nyckeln till ett mer harmoniskt . En bättre arbetsmarknad möjliggör högre inkomster, bättre miljö, högre pensioner och minskad barnfattigdom, för att nämna några saker. Den positiva utvecklingen på arbetsmarknaden slår igenom som förbättringar i alla fördelningspolitiska mått, som minskade inkomstskillnader, minskade klyftor i levnadsstandard och färre personer i ekonomisk utsatthet. Ökande sysselsättning och färre arbetslösa är ingen slump, utan det är resultatet av en ökad efterfrågan i produktion i ett växande antal svenska företag. En framgångsrik återhämtning i vårt lands privata företagande har förbättrat och tryggat basen för kommunernas och för statens möjlighet att leverera vård, skola, omsorg, försvar, poliser, kommunikationer, universitet, och så vidare. Utan en dynamisk, effektiv och skattebetalande företagssektor med allt fler välbetalda och produktiva anställda faller dessa ambitioner platt till marken. Arbetslösheten blev aldrig de 12 fruktade procenten i prognoserna , utan är den och kan komma att gå ned till 2015. Det är bättre men inte nog bra. Sysselsättningen vände upp och väntas öka med drygt 320 000 personer . Det finns därmed en väldig kraft i ökad rättvisa och i möjligheterna för enskilda människor att leva bättre och tryggare framöver. Jo, därför att alla våra trygghetssystem, inklusive alla pensioner, är helt beroende av en hög sysselsättning och låg arbetslöshet för att kunna finansieras och fungera. är naturligtvis den privata företagsamheten helt beroende av en väl fungerande offentlig sektor. Den privata och den offentliga sektorns framgång betingas av varandras utveckling, och tillsammans kan de skapa framgång för . Det finns stora risker som lurar utanför våra gränser. Omvärlden är hotfull, kompromisslös och krävande. Andra länders skuldberg och underskott pressar ned efterfrågan på svenska företags produkter utomlands. Bankkriserna är sannolikt inte slut i . Kanske står vi inför en importerad bostadsprisbubbla i . I dagens kritiserar för bristande trovärdighet när det gäller att minska landets stora och växande budgetunderskott och betecknar underskottet som ett hot mot världsekonomin och andra länder. Just på grund av vårt lands relativa ekonomiska framgång och stabilitet kan dessutom så kallade heta pengar, hot money, komma att rusa in i och snart därefter åter ut ur vårt land. Det har hänt några andra välskötta länder . Om det skulle inträffa skulle värdet på kronan snabbt och mycket kraftigt drivas upp och ställa våra företag inför plötsliga jätteproblem med exportförsäljningen. Sedan kanske kapitalet , månader eller kvartal rusar ut ur landet lika fort, kronan faller tillbaka och en ny instabilitet uppstår. Det här är ett mardrömsscenario med okänd sannolikhet som jag menar motiverar en stor försiktighet och en ökad uppmärksamhet i den ekonomiska politiken. Det finns en kritik av regeringens politik som går ut på att det nu finns pengar men ingen regeringspolitik. Det är en bisarr argumentationslinje. Det som jag skulle vilja beteckna som att regeringen och Alliansen har handlingsfrihet och frihetsgrader, till exempel att kunna välja och prioritera bland olika åtgärder, betecknar i stället dessa kritiker som idétorka. Men jag kan försäkra kritikerna att det finns ett stabilt överskott av krav på politik genom ökade utgifter och sänkta skatter. De kommer inte bara från allianspartiernas statsråd och riksdagsledamöter utan naturligtvis också från många grupper utanför . Jag vill för del lyfta fram en fortsatt bättre arbetsmarknad som den viktigaste frihetsreformen. Ungdomsarbetslösheten måste pressas tillbaka. Sysselsättningen och integrationen för våra utlandsfödda måste förbättras. Det måste löna sig att utbilda sig i minst lika mycket som i andra länder, det vill säga borttagen värnskatt. En fortsatt allt bättre fungerande arbetsmarknad möjliggör bättre offentliga finanser och trygghetssystem, stabila privata inkomstökningar och ett mer harmoniskt . I detta anförande instämde , och (alla FP), finansminister (M), (C) och (KD). 111 (S) replik: Först en kommentar till tidigare inlägg här om missmatchningen. Han säger att det är för att det har gått så snabbt med tillväxten som man inte har hunnit med, å andra sidan beror det på gamla försyndelser från den gamla regeringen. Jag tycker inte att det riktigt hänger ihop. Det viktiga är, tycker jag, att regeringen tar ansvar och ser till att de åtgärder som krävs sätts in mot missmatchningen. Ett problem är att regeringen drog ned på yrkesutbildningen inom arbetsmarknadspolitiken , och det är det vi lider av . Jag har en konkret fråga till . Ni hävdar att er politik med försämrade villkor för arbetslösa och jobbskatteavdrag skapar fler jobb. Kan du som professor i ekonomi beskriva hur den mekaniken fungerar? , och för övrigt hela ekonomkåren, hävdar ju att mekaniken är att lönerna måste försämras för att det här ska ge någon betydande effekt. Är det så? 112 (FP) replik: Mekanismen är enkel. Fackföreningarna behöver inte kräva lika stora löneökningar eftersom det blir goda löneökningar också genom sänkt inkomstskatt. Men låt mig ta fasta på den första frågan, om missmatchningen. Man måste ju förstå att om vi har en så rekordsnabb omsvängning i efterfrågan på varor tar det ett tag för arbetsmarknaden, företagen, att anställa och för arbetskraften att komma dit. Detta kommer att reda upp sig. Det kommer att ta några kvartal, men det kommer naturligtvis att förbättras. Sedan är det också så, som jag tidigare sade i min replik till , att det finns ett arv av en icke väl fungerande skola som det finns personer som har gått igenom, men skolan har inte levererat tillräcklig kompetens. Det gäller naturligtvis inte alla men alltför många. Vi har till exempel ett stort bortfall från gymnasieutbildningen där skolan inte har levererat tillräckligt många med tillräckligt bra yrkesutbildning. Det försöker vi reparera , men det är klart att det tar dess värre. Det är naturligtvis också ett slöseri att människor först ska gå i skolan och sedan utbildas en gång till. Det hade varit bättre om man hade gjort den grundliga och goda utbildningen redan från början. Vi ska naturligtvis utbilda, som var inne på, men vi har ju också ambitionen att människor ska in på arbetsmarknaden . Därför har vi olika typer av stöd till arbetsgivare när de ska anställa. Vi har ett särskilt anställningsstöd, nystartsjobb, instegsjobb, lönebidrag, utvecklingsanställning, trygghetsanställning, skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare. Det är en uppräkning av dessa former av stöd. Poängen med dem är att få in människor på arbetsmarknaden, i dessa fall med subventioner som stöd för detta. Det är alltså en kombination av bättre utbildning och de här subventionerna för att man ska komma in på arbetsmarknaden. 113 (S) replik: Jag tackar för svaret. Mekaniken är alltså att det ska påverka lönerna. Då förklarar det också varför vissa regeringsföreträdare har tyckt att ingångslönerna ska sänkas, inte minst i den kommunala sektorn. Men det kan vi återkomma till . För övrigt vad gäller utbildningen, som eget parti i högsta grad är ansvarigt för, går det inte att skylla på tidigare regeringar i all evighet. Ni har ju faktiskt under fyra haft ansvaret för utbildningspolitiken. Vi ser också i den så kallade Pisaundersökningen att vi har sjunkande resultat i skolan. Det är inte en bra investering för framtiden, och där har ni ansvaret. 114 (FP) replik: är väldigt stolt över att ta ansvar för de reformer som vi som en del av regeringen nu genomför för att förbättra skolan och även universitetsutbildningen. Men detta är ju som en atlantångare, och det tar ett tag att vända den. Även om man inför den bättre skolan nu är det ett antal årgångar av ungdomar som trots allt har gått igenom eller nu går igenom den tidigare skolan. Det är riktigt att vi inte kan skylla på Socialdemokraterna i all evighet, men vi kan skylla på dem, dess värre, . Och det är väldigt tråkigt att vi inte kunnat ändra utbildningsresultaten i skolan snabbare än vad vi har kunnat göra. Det beror på att är , och när det blir nya regler tar det ett tag innan alla ungdomskullar har gått igenom det nya gymnasiet och den nya högskolan. 115 (V) replik: Man kan konstatera att kraftigt ökade inkomstskillnader också försämrar skolresultatet. talar om att det ska vara sänkta skatter i stället för höjda löner eller att man egentligen vill se lägre löner. Det kan man se som en form av kapitalöverföring. Människor sliter och arbetar och i stället för att få lön från företaget stannar en större del av pengarna i företaget. Det blir en kapitalöverföring från löntagarna till kapitalägarna. Man kan också se att ständiga skattesänkningar försvårar en finansiering av välfärden. sade att det privata näringslivet är beroende av en väl fungerande offentlig sektor, och visst är det så. Den offentliga sektorn borde ha huvudansvaret för att se till att det finns välutbildad arbetskraft, men regeringen drar ned på utbildningsinsatserna och arbetsmarknadspolitiken. Den offentliga sektorn borde också ha ansvar för en väl fungerande infrastruktur kring företagen, men även där minskar regeringen anslagen. Näringslivets Transportråd skriver att det för svenskt näringslivs konkurrenskraft behövs en effektiv infrastruktur och att investeringar i infrastruktur och underhåll sker systematiskt, flerårigt och långsiktigt. Man menar att bör göras till infrastrukturens årtionde för att stärka svenskt näringslivs framtida konkurrenskraft. Vad gör regeringen? Jo, man säger att man ökar anslaget med 800 miljoner men lägger fram en budget utan finansiering. Inte heller i tilläggsbudgeten är pengarna med. stod trafiken stilla . satt människor på tåg och i bilar som inte kom någon vart. Det är ett oerhört resursslöseri, både med människors tid och för ekonomin i stort. och regeringen tar inget helhetsgrepp på problematiken, även om man försöker låtsas som det med sin 800-miljonerssatsning. Men det är höjda banavgifter, låga anslag, lågt banunderhåll och avkastningskrav och så skjuter man på ordföranden. 116 (FP) replik: Möjligen sköt man bort ordföranden, men sköt på honom gjorde man inte. Det finns ett grundläggande problem i alla de debatter som du och jag har. Det är att du tror att välfärden finansieras genom högre skatter. Men någonstans finns det en bas för skatterna, och vad är det för skattebas? Jo, skattebasen för finansiering av transportsektorn, eller kommunerna som du vanligtvis brukar uppehålla dig vid, är de företag som finns i och de som är anställda i företagen. Ju större produktivitet och vinst, ju fler som är sysselsatta, ju fler som har jobb och ju färre som är arbetslösa, desto större är skattebasen och desto enklare och mindre konfliktfyllt är det att finansiera kommunernas, landstingens och statens utgifter, inklusive infrastrukturen. Men för dig, , finns bara att man rekvirerar skatter. Det kommer liksom från himlen. Där uppe finns ett skatteuttag. Låt oss då rycka ned några skattemiljarder. Men de finns inte där uppe i himlen att rycka ned. Det vi har är en skattebas som människor, kapital och arbete formar. Därför måste vi främja detta. Vi måste främja företagens verksamhet och förmåga att fungera såväl i den internationella konkurrensen som i konkurrensen inom . Finns det något vackrare ord i den svenska vokabulären än skattebasen, ? För dig är de vackraste orden möjligen höjda skatter. Men för mig är det bredare och mer produktiva skattebaser. Det är de bästa orden i ekonomisk politik. 117 (V) replik: och jag är överens om en sak; det är helt fantastiskt. Visst är skattebas ett vackert ord!