prot · GZ0946 · 2011-12-12 00:00:00 — Men det finns familjekonstellationer som har en mycket svår ekonomisk situation. Det är dem vi avser när det gäller barnfattigdomen. Vi ska självklart stödja dem. Men vilka är då dessa familjer? Vi har hört att det är ensamstående kvinnor. Det är högre skäl till att de har sämre ekonomi än sammanboende föräldrar. Då kan man undra: Varför är det så? Är det så att separerade föräldrar ofta har låga inkomster? Nej, naturligtvis är det inte så. Förklaringen är att man inte betalar tillräckligt mycket till den som mestadels har vårdnaden om barnen, det vill säga kvinnan, där barnen ofta bor. Man håller sig på samma nivå som underhållsstödet, . Vi vet att även pappor som inte bor ihop med sina barn också har fått jobbskatteavdrag och högre inkomst och alltså borde avsätta mer till sina barn som de inte bor hos jämt. Varför är det så? Den utredning som har tittat på särlevande föräldrar säger att av alla barn i de lägsta inkomstklasserna skulle, om båda föräldrarna tog ansvar, få en inkomstförstärkning på lyssna nu . Det är viktigt att ha med sig i sammanhanget. är oerhört mycket pengar. Flerbarnstillägget har vi hört ska höjas. Det är en mycket viktig reform för barnfamiljerna. Som kuriosum kan jag nämna att det var under som flerbarnstillägget infördes. Det är nutidshistoria, kan vi berätta för dem som eventuellt lyssnar. Det har gjorts mycket inom familjepolitiken det har vi redan hört. Alliansen har kommit med flera olika förslag, och ytterligare nya ska träda i kraft , om en halv månad. Men har ambitioner att göra det ännu bättre, bland annat för de familjer som har låga inkomster. Att kunna kombinera försörjningsstödet med arbetsinkomst, som från talade om, är viktigt. Man måste alltid tjäna på att arbeta. Det är något som Alliansen har tryckt på, och då borde det märkas också i det här sammanhanget. Försörjningsstödet i kommunerna behöver ses över och räknas om i dagens verklighet. Man måste medverka till att det också blir ersättning för till exempel internetabonnemang, mobiltelefoner och annat som är en del i den moderna familjens vardag och något som är viktigt också för barnen. En annan sak som tycker är viktig är stödet till ensamstående. Det måste ses över. Kanske behövs det ett extra barnbidrag eller också att man höjer underhållsstödet och medverkar till att den som inte bor med barnen betalar en högre andel av sin inkomst. I sammanhanget vill jag nämna delat barnbidrag. Det är något som ser som en viktig del i jämställdhetsprocessen. Jag måste också nämna graviditetspeng, som är en viktig del i sammanhanget. Kvinnor som är egna företagare ska också få del av den, vilket inte är möjligt . Vi vet att trygghetssystemet är viktigare för kvinnor än för männen när det gäller att starta eget. Precis som beträffande arbetsskadeersättningen, som vi har diskuterat , är det lika viktigt att kvinnor får en trygghet när det gäller graviditetspenningen. Vi har gjort mycket på området kvinnor och trygghetssystemet. Att den sjukpenninggrundande inkomsten räknas om, så att man får högre ersättning när man är hemma och är föräldraledig är till exempel viktigt, liksom att man i sitt starta-eget-företagande får behålla sin sjukpenning. Det är oerhört viktigt för jämställdheten. Det är, herr talman, mycket som påverkar familjerna och föräldraförsäkringen och barnens väl och ve. Vi är på god väg, men även här har vi som sagt en del att göra. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner och reservationer. (Applåder) I detta anförande instämde Finn , , och (alla M) samt (FP). 190 (KD): är det kvällen före lucia. Bakom rullgardinerna ligger en och annan liten unge, efter att ha repeterat den vers de ska säga i luciatåget. Det vet att just deras mamma och pappa, som har hjälpt dem med lussekläderna, kommer att sitta där och lyssna. Men vi vet också att det inte är alla barn som sover så här kvällen före lucia, framför allt inte tonåringarna. Lussevakan är fortfarande en av de värsta fyllenätterna. Vi vet inte om våra två pappalediga utskottskolleger har vakna småttingar just . Men vi vet att det är rätt mycket vakande när man har en väldigt liten. Man märker ganska snabbt att de väldigt små kan ta otroligt mycket tid i anspråk. Föräldraskapet har många olika faser. Vad de har gemensamt är att för att barnen ska må bra behöver de sina föräldrar. Det är ganska lätt att känna sig otillräcklig som förälder. Vi kan behöva stöd i vårt föräldraskap, ibland ganska mycket stöd. Det ligger väldigt mycket klokhet i det afrikanska ordspråket som säger: Det behövs en by för att uppfostra ett barn. Stödet till föräldrarna i de olika faserna av uppväxten är samhällets roll. Det är vi som ska vara den by som omsluter föräldrarna, för ingen annan än föräldrarna, ingen annan än mamma och pappa, kan ge den villkorslösa kärleken, den som är helt utan förbehåll, helt utan restriktioner. När föräldrarna brister i föräldraskapet måste samhället gripa in. Men hur mycket vi än anstränger oss vet vi tyvärr att samhället är en dålig styvförälder. Därför måste vi göra allt vi kan för att se till att stödja föräldrarna i deras viktiga roll. När vi fick vårt andra barn slogs jag ganska snabbt av hur olika våra två tjejer var. Det var en helt ny liten varelse, en alldeles unik individ med egna vanor, egen vilja och egna behov. Hur stor skillnad är det då inte på andra barn som har andra föräldrar, som, jämfört med oss, har andra vanor, andra och andra behov? Det är den här insikten som gör att det för oss kristdemokrater är självklart att det måste vara föräldrarna som fattar besluten om hur familjens vardag ska organiseras. Ingen kan bättre än föräldrarna se just deras barns behov. Ingen kan bättre möta just det barnets behov. Då måste vi visa att vi kan lita på föräldrarna, att det är de som kan avgöra hur de ska fördela sina föräldradagar och hur omsorgen om just deras barn ska lösas för att deras barn ska må så bra som möjligt. Då kanske någon argumenterar genom att säga: Ja, men alla barn behöver både mamma och pappa. Absolut, visst är det så. Självklart behöver barn både sin mamma och sin pappa. Skillnaden är att jag tror att mammorna och papporna också vet det här. De försöker göra allt utifrån sina förutsättningar för att finnas där för sina barn. Det är oftast papporna vi pratar om. Den pappa som inte själv har insett vikten av att finnas där, av att vara en närvarande förälder, kommer vi knappast att kunna övertyga med politiska tvångsmedel. Visst kan det vara lockande att använda den sociala ingenjörskonsten, men att dra räta linjer varhelst vi kan bara för att vi ska kunna använda familjepolitikens verktyg för att rätta till brister på helt andra områden är dömt att misslyckas. Jag skulle nästan vilja säga: Tack och lov! Föräldrar låter sig inte hunsas, även om de förvisso anpassar sig till systemen. Vi kan mäta effekter i uttag av föräldrapenning, men det som verkligen betyder någonting, hur man är närvarande som förälder, kan vi aldrig mäta i uttagna ersättningsdagar. Föräldrar gör de rätta och de bästa valen för sina barn därför att föräldrar är de som bäst vet vad deras barn behöver. Den svenska familjepolitiken är ett oerhört kraftfullt verktyg. Vi har under debatten fått höra om många av de förslag, förändringar och satsningar som vi gör som är otroligt viktiga. Vi skapar en grund för goda uppväxtvillkor för våra barn och ungdomar, och det är en väg vi ska fortsätta på. Därför, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. Och jag tänker fortsätta att arbeta för att vi ska bemyndiga föräldrarna. Vi ska låta dem lägga sitt vardagspussel. I detta anförande instämde Finn , , och (alla M) samt (C). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades EU-dokument KOM(2011)817 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 294/2008 om inrättande av för innovation och teknik KOM(2011)822 Förslag till och rådets beslut om det strategiska innovationsprogrammet för för innovation och teknik (EIT): institutets bidrag till ett mer innovativt betänkande 2011/12:TU1 Utgiftsområde 22 Kommunikationer betänkande 2011/12:AU2 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv betänkande 2011/12:CU1 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik betänkande 2011/12:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 11 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2011/12:233 Ekonomiskt bistånd i av (S) till statsrådet (KD) 2011/12:234 Kvalificerade arbetstillfällen vid av Per Åsling (C) till socialminister (KD) 2011/12:235 Kuben och organiserad brottslighet av (S) till justitieminister (M) 2011/12:236 Taxibranschen och redovisningscentraler av (S) till statsrådet (M) 2011/12:237 beslag i postförsändelser av (S) till finansminister (M) 2011/12:238 Taxibranschen och redovisningscentraler av (S) till statsrådet (M) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 12 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2011/12:192 Samfälligheter, moms och parkering av (S) till finansminister (M) 2011/12:149 kärnvapenambitioner av (S) till utrikesminister (M) 2011/12:184 Utvecklingen i av (S) till utrikesminister (M) 2011/12:196 Inskränkningar i hbt-personers yttrandefrihet i av (V) till utrikesminister (M) 2011/12:205 placering i jämställdhetsrankning av (S) till statsrådet (FP) 2011/12:210 Översyn av regeringsformens bestämmelse om kungens immunitet av (V) till justitieminister (M) Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 13 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till och med 6 § anf. 26 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 8 § anf. 56 (delvis), av talmannen därefter till och med 8 § anf. 78 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med 9 § anf. 90 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 9 § anf. 127, av talmannen därefter till och med 9 § anf. 159 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.