prot · GY0964 · 2011-03-01 00:00:00 — Det som inte kom fram i inlägg var att några av oss i utskottet ställde mycket kritiska frågor till SKL, Kommuner och Landsting, under utbildningsutskottets sammanträde om huruvida de gjort en egen beräkning och tillfrågat sina kommuner, sina medlemmar. Svaret var klart och tydligt: Nej, det har vi inte gjort. Hur många kommuner har då fått svara på SKL:s frågor om gymnasiereformens konsekvenser ur ett ekonomiskt perspektiv? Den frågan kunde varken tjänstemännen eller de politiska representanterna besvara. Man medgav inför hela utskottet att man egentligen inte har något underlag, utan också har gjort antaganden, precis som gymnasieutredaren och regeringen. Jag vill skicka med en fråga till . Hur kan du med sådan säkerhet uttala dig så kraftfullt, när vi vet att SKL inte har gjort någon egen enkät? Jag vill också i denna viktiga fråga påminna om att på nivå, när man har avhopp från , är det största bekymret på gymnasiet genomströmningen. Det är det som kostar så mycket pengar. Alldeles för många ungdomar går på gymnasiet både fyra och . Man går vidare och kostar pengar inom vuxenutbildningen, men också i de kommunala arbetsmarknadspolitiska insatserna. Ta bara min hemkommun, , med 80 miljoner satsade på kommunala insatser för vuxenutbildning och 80 miljoner på kommunala arbetsmarknadspolitiska insatser. Majoriteten av dessa pengar går till unga som har lämnat gymnasiet utan slutbetyg. En enda kommun kan nästan stå som exempel på hur mycket vi kan förebygga avhoppen, minska de kommunala kostnaderna och lägga pengarna på andra saker i kommunen: äldreomsorgen eller fler lärare. Det är fullt möjligt. 11 (S): Jag reagerade på det svar som har gett till , där han talar om en onödig omväg över komvux som många elever har tagit och som är väldigt dyr. Jag uppfattade också att sade något om att detta med komvux var ovanligt kostsamt. Jag vill dock för dem som lyssnar på debatten poängtera att många av dagens elever behöver komvux. Det kan bero på olika situationer. Två ganska kända ledamöter av riksdag, och , har utnyttjat möjligheten att utbilda sig på komvux. En del säger att resultatet blivit ganska bra. Det överlåter jag till kammarens ledamöter att bedöma själva. Jag tycker att komvux är en mycket bra reform, och det är viktigt att komvux kommer att få finnas. Det var detta jag ville komplettera med. 12 Utbildningsminister (FP): Jag börjar gärna med det senaste som tog upp. Jag tycker också att komvux är väldigt viktigt och måste finnas. Däremot skapade vi antagningsregler och annat som innebar att en stor grupp elever i princip var tvungna att gå på komvux för att kunna gå vidare till högskolan. Man höjde sina meritvärden kraftigt på det sättet och konkurrerade då ut andra, och då tvingades andra att också gå på komvux. Tack vare reformer som sker den viktigaste är kanske den kvotindelning som infördes av dåvarande utbildningsministern och som innebär att den som har gått på komvux hamnar i en annan kvotgrupp på högskolan gynnar man en direktövergång som minskar trycket på komvux, vilket jag tycker är bra. Även om ni har skällt på mig vill jag betona att det var den förra regeringen som införde den regeln, och jag tycker att den är bra. Den börjar verka nu 2011. Den innebär också en besparing för kommunerna, tror jag. , det är mer regel än undantag att staten och Kommuner och Landsting gör olika bedömning av vad en reform får för ekonomiska konsekvenser för kommunerna. Detta är inget nytt som sker under den här regeringen. var jag kommunalråd i en kommun, och vi tyckte alltid att de mängder av reformer som genomfördes av socialdemokratiska regeringar var underfinansierade i kommunen. Jag ser att just nu här i kammaren sitter bredvid personer som har en bakgrund som kommunalråd. De kan nog vittna om detta. Det finns alltid en viss motsättning mellan stat och kommun. Alla är överens om att finansieringsprincipen ska råda, men kommunerna anser sig ofta underkompenserade, och staten tycker att kommunerna kräver för mycket. Så förhandlas det och diskuteras. blir man enig, ibland inte. är det som uttolkar vad finansieringsprincipen betyder. Jag tycker att det är märkligt på de punkter som jag redovisar här. Det är inte dynamiska effekter jag hänvisar till, , utan det är konkreta förändringar i gymnasieskolans utformning som givet innebär lägre kostnader för kommunerna. Det går naturligtvis att diskutera hur mycket lägre kostnaderna blir. Då måste man göra vissa antaganden som i sin tur leder till ekonomiska konsekvenser. Så har alla regeringar gjort, inklusive den här. Det är inget märkligt med det. Att SKL tycker att man blir underkompenserad är heller inget märkligt det är mer regel än undantag. Om anser att kommunerna är underkompenserade är det naturligtvis fullt tillåtet att i Socialdemokraternas alternativbudget lägga fram förslag om ökade statsbidrag för just den här budgetposten. Det har ni dock inte gjort , vill jag poängtera, trots att SKL:s kritik var väl känd redan vid det tillfället. I den budget som ni lade fram november som alternativ till regeringens finns det ingen extra kompensation till kommunerna för det här. Om ni nu är övertygade om att de är underkompenserade, varför har ni då inte gett dem extra kompensation? Vi kommer naturligtvis att följa beslut. var dessutom enig, så även allianspartierna har stött beslutet. Jag stöder det också. Vi kommer först att kontakta SKL, som det står i svaret, för att klarlägga vad skillnaderna i beräkningar består i. Sedan får vi föra diskussioner med SKL om hur vi ska gå vidare. Självklart kommer vi att följa beslut, och vi kommer i enlighet med beslut att återkomma med en redovisning. har själv angett jag tror att det var finansutskottet som skrev det att det skulle kunna ske i samband med höstbudgeten. Det kommer vi att göra. Däremot har vi ännu inte börjat med den intensiva dialogen med SKL, men den kommer att följa här snart. 13 (S): Statsrådet påstår att det inte är något nytt att regeringen och SKL ibland har olika uppfattningar i frågor. Det kan jag nog hålla med om. Men det som är ganska unikt i det här fallet är att det inte handlar om eventuella nya kostnader för kommunerna utan om att regeringen har lagt fram skarpa förslag om minskade statsbidrag för kommunerna, vilka faller ut . Så har man räknat på ett antal dynamiska effekter för den nya gymnasieskolan, och SKL skriver det är inte vanligt att SKL uttrycker sig så att dessa beräkningar är ogrundade och bygger på lösa och i flera avseenden rent felaktiga antaganden. Det är inte ofta , som är moderat och leder SKL, har påstått att regeringens beräkningar är ogrundade och felaktiga. Det är inte ofta som SKL:s ordförande säger något sådant. Då är det väl relevant att tala om det. Varför är det så bråttom att inleda förhandlingarna, då? Jo, därför att den nya gymnasieskolan snart ska träda i kraft och börja gälla. Till skillnad från regeringen har kommuner ett mycket tuffare balanskrav. I kommunerna måste man lägga fram en budget i balans varje enskilt år. Det innebär att neddragningar måste göras direkt, och sedan får man hoppas på att de dynamiska effekterna ska leda till något. Jag tycker att man ska ta oron på allvar. sade att han inte var orolig. Jag blev dock orolig av SKL:s föredragning och de totalt olika bilder vi fick höra om i utskottet. Skillnaderna mellan SKL och regeringen i synen på de ekonomiska förutsättningarna gällde inte bara något på marginalen. SKL gick så långt som att säga att fullt ut genomförda skulle neddragningarna av statsbidraget motsvara kostnaden för 4 000 lärare, alltså av lärarkåren i gymnasieskolan. Om man inte kan vara överens om en så stor kostnad finns det anledning att vara orolig. Det är därför jag har framställt den här interpellationen. Jag tycker att regeringen ska göra som vi sade gemensamt i utbildningsutskottet och sätta i gång förhandlingarna med SKL. Jag vet inte om SKL har rätt i sina beräkningar. Jag kan heller inte veta om regeringen har rätt, men om vill att vi i oppositionen här i ska överta regerandet av och förhandla med SKL om hur den nya gymnasieskolan ska finansieras är det ett helt nytt upplägg. Jag har dock uppfattat att det är regeringens uppgift och ansvar att genomföra finansieringsprincipen inför viktiga beslut. Det trodde jag att vi var överens om, men om statsrådet vill jobba på ett annat sätt är det förstås fullt möjligt. Avslutningsvis vill jag säga något om detta med komvux. Det är väl allmänt känt att den här regeringen har genomfört ganska stora besparingar på vuxenutbildningen och också stramat upp antagningsreglerna, vilket gör det svårare för människor att ta sig vidare i utbildningssystemet. Ett av de antaganden man gör är att den nya gymnasieskolan skulle leda till mindre vuxenutbildning. Det låter man påskina här. Det är ett väldigt glatt antagande, särskilt med tanke på att många program på yrkessidan inte kommer att ge behörighet till vidare studier och att många studenter kommer att känna sig nödda och tvungna att skaffa sig sådan kompetens för sitt fortsatta arbetsliv. SKL gör en helt annan bedömning även i den här frågan. Jag tror att det finns anledning att syna både regeringens och SKL:s beräkningar, men låt oss se till att förhandlingarna sker så snabbt som möjligt, så att kommunerna avstår från att säga upp lärare bara för att det råder osäkerhet om konsekvenserna av den nya gymnasieskolan. 14 (FP): var mycket mer ödmjuk och resonabel i sitt andra inlägg om SKL:s presentation i utbildningsutskottet, och det välkomnar vi naturligtvis. Vi är överens i utskottet om att regeringen ska återkomma efter att ha diskuterat analysen av och underlaget för beräkningen av kostnaderna för gymnasieskolan. Till vill jag säga att det är sant att många ungdomar behöver komvux och vuxenutbildning. Men vi vill att vuxenutbildningspengarna ska gå till rätt målgrupp. De ska inte gå till dem som har läst ett omvårdnadsprogram, ett barn- och fritidsprogram eller ett medieprogram som ändå inte leder till någon anställning och som konkurrerar om vuxenutbildningspengarna med dem som behöver det. Det största bekymret i många kommuner är att vuxenutbildningspengarna inte alltid går till rätt ungdomar. De som ska prioriteras är de som inte har slutbetyg, inte har ämnesbehörighet till högskolan och inte står nära ett arbete. SKL får själva stå för sina uttalanden och svara för om de är ogrundade eller inte. Jag välkomnar alltid viss granskning när utbildningsutskottet lyssnar på olika aktörer. Vi ska inte sitta och agera domare i utbildningsutskottet. Vi lyssnar på hur regeringen bedömer kalkylerna, och vi välkomnar också inlägg från SKL. Sedan får vi se var vi landar någonstans. Men det är lite synd att Socialdemokraterna ändå inte ser att det finns ett förändringstryck oavsett detta ärende. Lokala skolpolitiker har ett stort ansvar att ställa om. Jag tycker inte heller om det ni har kört med : ska tusen lärare sparkas. Det säger ni utan att nämna den demografiska utveckling i skolan som vi har haft. Jag vet vad jag talar om. Jag har själv haft ansvar för skolan på nivå . som kanske har suttit i för länge kanske inte har den uppfattningen. 15 (S): Med hänvisning till det inlägg som gjorde vill jag understryka det som säger. Med anledning av Gy 11 och dess konsekvenser kommer färre att vara kvalificerade att söka in på högskolor och universitet. Då blir min enkla fråga till utbildningsministern: inte utbildningsministern att det får konsekvenser för komvux ? Till skillnad från tycker vi socialdemokrater att människor, unga som gamla, ska få fler chanser än en i livet. Om de gör ett val när de är och söker in på gymnasiet och inte är nöjd med det valet, ångrar sig och vill komma vidare ska de få en chans att komma vidare. Vi menar att komvux är en sådan del som ger dem chansen att ompröva det beslut de tog när de gick i åttan. När man diskuterar att rätt ungdomar ska få utbildning har man sorterat in ungdomar i rätt och fel ungdomar. Den människosynen har inte jag. Jag har den uppfattningen att alla människor är rätt människor och att alla människors rätt och lika värde gäller. Så ska det vara i utbildningspolitiken. Det är inte föräldrars bakgrund eller den situation ungdomar har när de bor hemma som ska påverka deras möjlighet att komma vidare. Det är viktigt att vi i det utbildningssystem som vi har haft sett till att alla människor ska kunna komma vidare . Det är därför vi nu ställer frågor om vad det får för effekter. Får kommunerna mindre pengar blir det sämre utbildning för barnen. Det kommer att få konsekvenser både på arbetsmarknaden och i samhället i stort. Min fråga till ministern är fortfarande: Tror ministern inte att det kan bli konsekvenser för komvux med den förändring man gör? 16 Utbildningsminister (FP): Jo, det är jag övertygad om att det får. Det är därför som det står i svaret att just den punkten sannolikt innebär en fördyring. Det står också i mitt interpellationssvar att alla inte blir behöriga. Man kan ta en yrkesexamen på gymnasiet för att sedan på komvux läsa in teoretiska kurser för högskolebehörighet. Det innebär en merkostnad för kommunerna. Det står på s. 2 i översta stycket i mitt svar. Det är klart att jag inser det. Att vi låter elever ta yrkesexamen och lärlingsexamen kommer å andra sidan att innebära att fler går färdigt gymnasiet. Vi tvingar inte alla att bli högskolebehöriga och får inte så stora avhopp med alla de sociala kostnader det medför. Lärlingsutbildningar gör att fler går färdigt utbildningen och får ett jobb efteråt. Därmed slipper man en massa andra kostnader för de ungdomar som slås ut. Det är ekonomiskt både plus och minus i denna reform. Det har gått igenom. Jag vill till säga att det har gjorts en mycket gedigen utredning. Vi ska nu göra en till ihop med SKL. Det är på beställning, och jag är för det. Eftersom SKL har återkommit med detta ska vi göra det. har gjort den mest gedigna utredning som har gjorts. Den gick igenom detta oerhört mycket på längden och tvären. Den gjorde bedömningen att det finns ganska stora möjligheter att spara pengar på en vettigare gymnasieskola som dessutom är bättre för eleverna. Vi har en gymnasieskola som är både dålig för många elever och onödigt dyr. Dessa reformer innebär besparingar som det finns enstaka inslag som innebär fördyringar. Men totalt sett är det ändå en ekonomisk besparing. Man kan ha en bättre skola som är billigare. Vi ska gå igenom detta med Kommuner och Landsting en gång till. Det gör vi inte bara för att utbildningsutskottet och anser det utan också för att SKL anser att de är missnöjda. Då ska vi naturligtvis tala med dem en gång till. vill jag säga att jag har varit kommunalråd . Jag vet att sådana här reformer är svåra att på öret beräkna i förväg. Man måste göra antaganden, och det har alltid gjorts. I den förhandlingssituation som uppstår kommer det alltid att vara så att kommunerna tycker att de får för lite. Det är alltid så i alla sammanhang. Det språkbruk som citerade i något utlåtande från Kommuner och Landsting lovar jag att de använder i rader av sammanhang när de analyserar och ska framhålla att staten ger för lite pengar till kommunerna. Det är ett förhandlingsspel som pågår. Jag säger inte att vi har räknat rätt på vartenda öre. Det går inte att säga. Det är antaganden och bedömningar man gör. Vi ska sätta oss ned en gång till med Kommuner och Landsting i dessa frågor. 17 (S): Låt mig börja med att välkomna regeringens besked att man lovar att öppna förhandlingar med SKL igen om finansieringen av Gy 11. Det är viktigt att det görs så snabbt som möjligt så att kommuner som står inför stora omställningar och ändrade planeringsförutsättningar får så bra förutsättningar som möjligt att planera långsiktigt och inte drabbas av det SKL varnar för. Det är att den nya gymnasieskolan börjar med besparingar som kanske visar sig vara onödiga eller felaktiga och att man sedan får försöka att växla upp. Vi har alla i den här kammaren ett intresse av att den nya gymnasieskola som skulle ha börjat träda i kraft i och med Gy 07 åtminstone kommer i gång i och med Gy 11. Vi har väntat på en gymnasiereform i . Det är viktigt att den kommer i gång men också att man får en bra start på arbetet. Det välkomnar jag. Jag ser fram emot att regeringen inom en ganska snar tid tar kontakt med SKL och återupptar de förhandlingar som man har lovat att genomföra. Sedan gör man alltid antaganden om dynamiska effekter. Man får vara lite försiktig om man presenterar skarpa förslag om neddragningar i kommunernas verksamhet om man inte är ganska säker på att de dynamiska effekterna uppstår. Det verkar regeringen inte vara. Man säger att det är svårt att göra dessa antaganden. Det är svårt att beräkna detta. Man hoppas att fler kommer att gå igenom gymnasieskolan på rätt sätt. Vi beräknar inte heller alltid våra förslag på det sättet. När vi lägger fram vårt förslag om förstärkt studie- och yrkesvägledning och avsätter pengar till det räknar vi inte med att gymnasieskolan ska tjäna och att reformen därmed är gratis, . Man får vara försiktigt när man jobbar med detta. Man bör ha mycket på fötterna. Den föredragning som jag fick ta del av i utbildningsutskottet var inte lugnande. Det var två helt olika besked. Regeringen presenterade sina förslag. SKL sågade många av de antaganden och beräkningar som ändå gjordes. påstår jag inte att SKL har rätt i alla delar. Men det var ingen lugnande föreställning på utbildningsutskottets möte. Jag hoppas att regeringen tar förhandlingarna på allvar. 18 Utbildningsminister (FP): Jag uppfattar att om vi sågar bort retoriken runt det hela är vi alla överens. Det uttrycks i beslut att vi ska fortsätta dialogen med SKL. Jag vill ändå skicka med synpunkten att när det är en reform som ännu inte trätt i kraft och det går att räkna på lite olika sätt kommer alltid SKL att hävda att man ska ha ännu mer betalt av staten. Vi står alla för finansieringsprincipen. Men när man sedan ska räkna fram saker och ting har man olika uppfattningar om vad det kostar och hur mycket som går att spara. Vi ska lyssna på SKL en gång till och sätta oss ned helt i enlighet med det beslut som i full enighet har fattat. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på interpellation 2010/11:166 om gruvindustrin som utvecklingskraft 19 Närings- och energiminister (C): har frågat mig vilka initiativ jag planerar för att få en sammanhållen gruvpolitik när vi nu står mitt i en omfattande förändring av näringen, hur jag ställer mig till de initiativ som tagits i med tydliga program för en utvecklad gruvnäring, om ett motsvarande initiativ planeras i och när jag i så fall avser att lägga fram ett färdigt förslag. Han har också frågat mig hur jag, och regeringen arbetar med att positionera i EU-arbetet i den fråga som tas upp i interpellationen. Regeringen arbetar intensivt för att främja och utveckla svensk gruvindustri. har ett bra och effektivt ramverk för gruvnäringen med väl fungerande och tydliga lagar. Det märks inte minst på det intresse som utländska prospektörer och gruvföretag visar för att investera i vårt land. Den svenska minerallagen, som är exploateringsvänlig, ger också konkreta resultat i form av nya gruvor. Ett aktuellt exempel på detta är de gruvor som företaget nu håller på att starta i kommun. Dessa gruvor beräknas ge jobb åt ett antal hundra personer och starkt bidra till tillväxt och framtidstro i kommunen och i regionen. Regeringen jobbar aktivt tillsammans med alla relevanta aktörer för att möta denna positiva utveckling såväl i som på andra platser i där gruvindustrin växer, såsom och med omnejd. Vidare har en utmärkt informationsspridning om vår geologiska potential som riktar sig till både svenska och internationella aktörer. geologiska undersökning (SGU) har en ständigt pågående dialog med företagen om deras behov för att utveckla sin prospektering. SGU:s mineralinformationskontor i , med duktig personal och ett gediget informationsmaterial som också innefattar ett stort borrkärnearkiv, är mycket uppskattat av gruv- och prospekteringsföretagen. Regeringen har också bidragit med medel för att SGU ska kunna påbörja en digitalisering av prospekteringsintressant information som finns på mineralinformationskontoret. Regeringen är pådrivande för att snabba på tillståndshantering och bearbetningskoncessioner. nåddes åter målen för handläggningstiderna hos Bergsstaten med god marginal. Att gruvbranschen är stark och på frammarsch såväl i som i ser jag som mycket positivt. I deklarationen vid det gemensamma regeringssammanträdet i lade vi särskild vikt vid att våra bägge länder även fortsättningsvis ska samarbeta för gemensamma lösningar på råvarusidan. Vad gäller frågan om en svensk mineralstrategi är detta arbete påbörjat. SGU har fått ett uppdrag att komma med ett förslag till regeringen om hur arbetet med en svensk mineralstrategi bör läggas upp. Det är då naturligt att SGU tar till vara erfarenheter från såväl våra nordiska grannar som andra länder. Också på europeisk nivå är regeringen pådrivande. lade fram ett meddelande om råvaror och marknader för basprodukter. I meddelandet finns bland annat fortsättningen på det råvaruinitiativ som lanserades då på initiativ av och . har varit engagerat i arbetet med råvaruinitiativet och driver inför initiativets fortsatta implementering på för att råvarupotentialen i och i ska uppmärksammas ytterligare av EU. Att våra råvaror tas till vara och utvecklas på ett långsiktigt och hållbart sätt gynnar både EU och svensk industri. Viktigt är också, mot bakgrund av råvarornas ökande betydelse, de långsiktigt hållbara transportsystem och transportlösningar som krävs för att få ut produkten från producent till kund. Även detta är något driver i EU. Sammanfattningsvis kan jag konstatera att det inte finns någon grund för det påstående som gör i interpellationen att regeringen inte skulle vara aktiv. Gruvbranschen är en viktig framtidsbransch för , och regeringen är djupt engagerad i att ta till vara dess möjligheter till nya jobb, tillväxt och framtidstro i alla delar av landet. 20 (S): Jag tackar fru statsrådet för svaret, även om jag inte kan känna mig helt nöjd med det då statsrådet inte berör de frågeställningar som jag direkt ställer. Statsrådet pekar i stället på lagstiftningen och ramverkets möjligheter i för gruvnäringen. Hon pekar också på att vi har bra information om vår geologiska potential och räknar upp ett antal aktiviteter från myndigheter. Det kan givetvis vara bra att få den information som statsrådet lämnar i svaret. Men min frågeställning låg på en lite annan nivå än att räkna upp enskilda aktiviteter. Det är också däri min kritik ligger; man tar inget helhetsgrepp. Min fråga var: Har regeringen ambitionen att ta initiativ för en sammanhållen gruvpolitik? Jag pekar också på den finska modellen där man har tagit ett kraftigt tag på en sammanhållen gruvpolitik i vårt grannland. Det handlar givetvis också om hur vi lyfter in de mineralpolitiska frågorna i ett EU-sammanhang. Jag tror att det är oerhört viktigt att vi har en nationellt sammanhållen strategi. Det måste ske i samverkan mellan politik, näringsliv och akademi. Man måste ha en strategi för forskning och utveckling. Vi vet att det finns idéer om bland annat ett på . Det är ett exempel. Det handlar om kortare tillståndsprocesser, utveckling av miljöteknik, inte minst infrastrukturfrågor, tillgängliggörande av investeringskapital, utbildningsfrågor med mera. Detta måste man ha sammanhållet när det gäller gruvnäringen. Vi är uppe i norr kornbod när det gäller tillgångar på mineraler. Därför är det oerhört viktigt att vi har en sammanhållen politik som vi formar gemensamt. Vi har en enorm global efterfrågan som gör att vi skapar enorma möjligheter för tillväxt och nya jobb. Jag var på en konferens här i på där hela näringen fanns representerad. Där fanns också hela akademin som jobbar med frågorna. Man efterlyste då just en sammanhållen politik.