prot · GZ0928 · 2011-11-09 00:00:00 — Det ansvaret måste ligga nationellt för att varje land ska kunna ta sitt ansvar för nationell säkerhet. Med det, fru talman, vill jag yrka bifall till förslaget i utskottets utlåtande och avslag på reservationerna. 8 (M): Den fria rörligheten i , som nästan alla EU:s medlemsländer är anslutna till och ett antal andra länder dessutom deltar i, är en av de viktigaste delarna av Europasamarbetet. Att som boende i kunna resa mellan olika länder är en stor landvinning som vi gjort. , skulle jag gissa, använder sig miljontals människor runt om i av möjligheten att fritt kunna röra sig. Den fria rörligheten är något som vi absolut måste slå vakt om. Det tycker åtminstone en majoritet i . Jag kan emellertid konstatera att vi har två partier, och , som kanske inte vill värna denna grundläggande rättighet. är emellanåt diskuterat, och har vi sett tendenser som utgjort ett hot mot den fria rörligheten. stängde sin gräns mot med hänvisning till migrationstryck, ett migrationstryck som vi i inte tycker på långa vägar motsvarar det man talar om i direktivet om massflykt. Än värre för oss i var den förra danska regeringens beslut att ha gränskontroller mot och . var lite grann inne på konsekvenserna av det. Det hade självklart skadat den fria rörligheten. Ungefär 20 000 människor pendlar mellan och . Konsekvenserna av sådana gränskontroller vill vi inte ens tänka på. Därutöver kan vi konstatera att kontrollerna mot yttre gräns i är mycket undermåliga om man uttrycker det snällt. Sedan kan vi peka på att och ansökt om att få bli del av Schengen och dess regelverk. De uppfyller de villkor som är uppställda. Trots det nekas de av vissa länder att bli en del av , det vill säga deras medborgare nekas möjligheten att resa utan inre gränskontroller. Dessa exempel visar att det krävs genomgångar av hur regelverken ser ut. Det är ett arbete som har påbörjat. Vi välkomnar att man tagit fram olika förslag till förändringar och förtydliganden. I kommissionens förslag som vi nu har att diskutera det har kommit två förslag konstaterar man att regelverken i stort fungerar bra, vilket från Socialdemokraterna var inne på, men anser att det behövs vissa förtydliganden. Kommissionen har presenterat två förslag. Det ena handlar om förvaltningen av samarbetet. Vi anser inte att det strider mot subsidiaritetsprincipen. Det andra förslaget, som dagens debatt handlar om, gäller införande av gemensamma regler för tillfälliga gränskontroller vid inre gränser vid exceptionella omständigheter. Förslaget innehåller två delar. Det ena handlar om att ta fram regelverk för när det är motiverat att införa inre kontroller. Det andra handlar om vem som i sådana fall ska besluta om införandet, medlemsstaten eller och dess granskningskommitté. Från riksdag anser vi att det är bra att det tas fram gemensamma regler för när man kan stänga gränser. Vi anser inte att den delen av förslaget strider mot subsidiaritetsprincipen. Det ligger helt i linje med artikel 67.2 där vi bland annat kan läsa att unionen ska säkerställa att det inte förekommer någon kontroll av personer vid de inre gränserna. Däremot kan vi från sida inte acceptera att någon annan än vi själva har rätt att fatta beslut om att stänga gränser vid exceptionella omständigheter. Den delen anser vi strider mot subsidiaritetsprincipen. Enligt artikel 4.2 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 72 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är den nationella säkerheten och upprätthållandet av lag och ordning även fortsatt varje medlemsstats eget ansvar. Artikel 72 lyder: Denna avdelning skall inte påverka medlemsstaternas ansvar för att upprätthålla lag och ordning och skydda den inre säkerheten. Med det som grund anser vi att kommissionens förslag om vem som ska fatta beslut om att stänga en gräns bryter mot subsidiaritetsprincipen. Låt mig, fru talman, understryka att vi från riksdag vill betona vikten av den fria rörligheten. Vi anser att det är viktigt att vi gemensamt kommer fram till vad som är grunden för exceptionella omständigheter. vill vi understryka att beslut om eventuell stängning av inre gräns fortsatt ska ligga kvar på varje enskild medlemsstat. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag i utlåtandet. 9 (V) replik: Jag har några frågor till , , angående det som sades i talarstolen. Du, , framhåller att den inre rörligheten ska fungera. Det inbegriper den fria rörligheten för arbetstagare och för varor, tjänster och kapital, vilket även nämnde. Du sade också att det finns två partier som reserverat sig. Jag sade i mitt anförande att det är bra att man tuffat till sig lite och tycker att vissa saker ska ligga på nationell nivå. Du hävdar att inte värnar de grundläggande rättigheterna, och då undrar jag vilka grundläggande rättigheter du syftar på. Skulle det möjligtvis kunna vara mänskliga rättigheter? Du vet mycket väl vad har för syn på EU och dess överstatlighet, att vi gärna samarbetar men mer på frivillig basis så att nationerna därmed har mer självbestämmande. Vilka grundläggande rättigheter åsyftar du? 10 (M) replik: Det jag syftar på är de grundläggande rättigheterna att fritt kunna röra sig som EU-medborgare inom Schengenområdet. Mig veterligen har generellt varit väldigt tveksamt till och den fria rörligheten. Jag tycker att det är en oerhört väsentlig del av vårt EU-samarbete. bor jag dessutom i en gränsregion nere i . Där blir det uppenbart och tydligt hur viktigt det är med den fria rörligheten och att vi kan pendla över till på ett enkelt sätt. Detta har vi på andra ställen också. Man kan naturligtvis hävda att vi i har haft den fria rörligheten även tidigare, men jag tycker att det är en stor vinst att vi har den fria rörligheten inom hela Schengenområdet och att man som EU-medborgare kan resa mellan länderna på ett enkelt sätt. Jag kan bara konstatera att inte tycker att det är en viktig rättighet. 11 (V) replik: Visst är det viktigt att vi kan resa och röra på oss. Men frågan är om vi behöver detta regelverk. Är det detta som allena skapar denna rörlighet? Du talar om Schengenområdet och . Men vi har byggt upp murar mot resten av världen för dem som vill komma in i länder i . Där är det mycket strängare. Där åberopar man inte den fria rörligheten. Vi vet också vilka bekymmer vi har vid våra yttre gränser. Jag vill återkomma till rörligheten för personer. Den inre marknaden ska fungera. Då kommer vi också in på den överstatlighet som EU har när det gäller att värna om konkurrensneutralitet. Jag skulle vilja höra en åsikt. Vi har ett fall uppe i rätten: kommun åberopar att man ska få göra avsteg vid upphandlingar för att dels värna om miljön, dels värna om djuren. Detta står i motsättning till konkurrensneutraliteten i EU. Överstatligheten byggs på. Sedan vi EU-anslöt oss har vi fått stora bekymmer. Det som utskottet skriver i sitt ställningstagande och som vi har svårt att ställa upp på gäller överstatligheten. Jag kan hårdra det åt vilket håll som helst, men det rör sig till exempel om att vi inte ska kunna handla lokalt eller miljövänligt därför att sätter stopp för det. 12 (M) replik: Man kan ha många funderingar runt EU-samarbetet och de regelverk vi jobbar fram. lyfter nu bland annat fram lagen om offentlig upphandling och de komplikationer som bland annat kommun är inblandad i. Jag skulle vilja vända på det hela. Jag tycker att det är stort att vi försöker skapa regelverk som gör att svenska företag kan sälja på samma villkor som andra till med flera länder kanske inte köper så mycket just nu därför att vi har villkor som stämmer överens. blir villkoren lite knöliga och krångliga. Det tror jag att vi kan vara helt överens om. Men det är en av de aspekter vi har att jobba för. Vi i har alltid varit för frihandel. Ytterst gynnar likvärdiga regelverk , svenska produkter och frihandeln, i det här fallet inom . Vi har mycket kvar att jobba med, men jag är i grunden oerhört positiv till att vi ska kunna röra oss fritt inom EU-länderna med varor, tjänster och hela den biten, som EU-samarbetet handlar så mycket om. För mig är det en fantastisk landvinning vi har gjort att vi kan röra oss, resa och på det sättet närma oss varandra i . 13 (FP): har behandlat ett förslag från om regler för återinförande av gränskontroller vid de inre gränserna. Precis som tidigare talare och kolleger understryker jag vikten av den grundläggande principen om fri rörlighet i det europeiska samarbetet. har en viktig roll i att försvara dessa friheter inom unionen, men vi ska också tillsammans med andra EU-länder samarbeta aktivt för att förebygga och motverka organiserad brottslighet. startade , och kom med efter vårt inträde i Europeiska unionen. Konkret innebär detta bland annat att vi avskaffat personkontrollen vid gränserna mellan medlemmarna i samt att vi utbyter information. förstärker vi kontrollen mot länder som inte är med i . Bakgrunden till kommissionens förslag är att den ser en risk i att den fria rörligheten inskränks. Om det ska till gränskontroller ska det till ett beslut på EU-nivå som kan legitimera ett sådant förfarande, anser kommissionen. Förslaget innehåller olika delar som justitieutskottet diskuterat och övervägt. Kommissionen anser i korthet att det är den som ska besluta när en stat ska få återinföra inre gränskontroller. Från sida har vi stor förståelse för farhågor. Vi har i närtid kunnat följa utvecklingen i , och . När ville stoppa inflödet av tunisier från ansåg bedömare att detta visserligen inte stred mot fransk lagstiftning men att det stred mot Schengenandan. Jag deltog på en konferens i om gränskontroller. Jag blev lite orolig när jag lyssnade på den grekiska representanten, som ville ha ännu större möjligheter att stänga igen landets gränser när man tyckte att det var lämpligt. Det är därför viktigt att slå fast att vi inte kan acceptera att medlemsländer godtyckligt stänger igen sina gränser. Det måste finnas tydliga spelregler inom för hanteringen av gränskontrollinstrumentet. Vi välkomnar förlaget om gemensamma regler för tillfälligt återinförande av gränskontroller vid de inre gränserna. Det är också av stor vikt att fortsätter att trycka på för att få till stånd en fungerande utvärderings- och övervakningsmekanism. Detta har justitieutskottet behandlat tidigare. Det är uppenbart att det funnits brister i tidigare system, och det är bra att kommissionen och medlemsländerna gemensamt tar tag i detta. Det är också viktigt för Schengens legitimitet att länder uppfyller tuffa kriterier för att få delta i samarbetet. Även om vissa länder stretar emot hoppas jag att och , som arbetar hårt med kriterierna, snart kan antas som medlemmar i . Mekanismen syftar till att kontrollera hur medlemsländerna tillämpar . EU-kommissionär har också som en del av kommissionens paket presenterat förslag om fler anmälda och oanmälda besök i medlemsländerna för att kontrollera att regelverket kring Schengen fungerar. Det kommer också att sammanställas två rapporter som kan ha med i sin uppföljning. För att samverkansavtalet ska fungera och för att länderna ska lita på att man upprätthåller säkerheten är det angeläget att kommissionen kan agera om ett land konsekvent underlåter att uppfylla sina åtaganden när det gäller kontroll av den yttre gränsen. Att medlemsländer sköter kontrollen av den yttre gränsen är också viktigt för att redan där kunna avgöra att inresande har rätt dokumentation och inte är efterlysta av polismyndigheter samt för att kunna bedöma om risk finns för att en person planerar aktiviteter som innebär ett hot mot säkerheten inom Schengen. Vi hoppas också att det nya mandatet för Frontex, EU:s gränskontrollmyndighet, ska bidra till en bättre ordning. Gränskontrollverksamheten, som bland annat involverar polisen, har ett viktigt uppdrag: att motverka gränsöverskridande brottslighet och illegal invandring. Den svenska ståndpunkten i utlåtandet är att det fortsättningsvis är medlemsstaterna som ska ha beslutanderätten om den inre gränskontrollen. vill understryka hur viktigt det är att de gemensamma reglerna och utvärderingsmekanismen är ett resultat av förhandlingar på EU-nivå. Yttrandet från utskottet landar i att det visserligen är varje medlemslands ansvar att fatta beslut om inre gränskontroll, men vi i vill framhålla skrivningen att vi anser att ett återinförande aldrig får ske om det inte är absolut nödvändigt. ska fortsätta vara aktivt inom ramen för EU-samarbetet och arbeta mot den organiserade brottsligheten, men vi ska fortsätta värna om en solidarisk migrationspolitik, och vi ska slå fast friheten att röra sig inom Schengen. Jag hoppas att kommissionens förslag i de delar som ska antas på EU-nivå bidrar till att samarbetet upprätthålls och utvecklas, så att vi inte får fler undantag och inte hamnar i en situation där enskilda medlemsländer utan förvarning och utan tillräckliga motiv stänger sina gränser. Avslutningsvis vill jag passa på att fråga , som anser att samtliga delar i detta utlåtande strider mot subsidiaritetsprincipen: Är ni emot gemensamma regler? Är ni emot den viktiga utvärderingsmekanismen? Hur ser på att vissa länder tyvärr stänger sina gränser för att till exempel hindra människor från att röra sig fritt? 14 (KD): Vi debatterar det utlåtande som utskottet har gjort över kommissionens förslag om gemensamma regler för tillfälligt återinförande av gränskontroller vid de inre gränserna. Utskottet har subsidiaritetsprövat förslagen. Många har varit oroliga för att makt ska flyttas från de nationella parlamenten till med Lissabonfördraget, har vi fått höra tidigare här . Det är en beskrivning som jag inte känner igen mig i, och då är det bra att belysa de grundläggande principer som finns för beslut. De tre principernas innebörd kan beskrivas så här: Legalitetsprincipen avgör när gemenskapen har rätt att handla, subsidiaritetsprincipen när gemenskapen bör handla och proportionalitetsprincipen hur gemenskapen ska handla. I den kristdemokratiska ideologin ingår principen om subsidiaritet, det vill säga att beslut fattas på ändamålsenlig nivå så nära medborgarna som möjligt. Det är inom ramen för en politisk förhandskontroll som subsidiaritetsprincipen har sitt främsta användningsområde. Det är medlemsstaternas möjlighet att utöva inflytande över EU:s lagstiftningsprocess. Det ändringsförslag som vi i utskottet har haft att ta ställning till har kommit till för att kommissionen har sett att det behövs en ordentlig ordning för vad som ska gälla vid mycket kritiska situationer. Den nya ordningen skulle innebära att ett sådant beslut enbart ska få fattas om kommissionen anser det nödvändigt. Kommissionen föreslår bland annat att införa en möjlighet till återinförande av kontroll vid inre gräns när en medlemsstat underlåter att kontrollera sin del av den yttre gränsen samt att flytta beslutsmakten från medlemsstaten till kommissionen när det gäller kontroller i samband med till exempel idrottsevenemang, toppmöten och terroristattacker. Det är viktigt att länderna i EU kan lita på varandra. bygger på medlemsstaternas förtroende för varandras förmåga att kontrollera yttre gräns. Om medlemsstaterna inte längre litar på varandra finns en risk för att man på eget bevåg och på ett oförutsägbart sätt återinför kontrollen mellan länderna. En sådan situation skulle komma att äventyra människors möjligheter att resa fritt inom EU utan gränskontroller en grundläggande rättighet. Vi stöder kommissionens förslag att stärka genom att effektivisera den nuvarande utvärderingsmekanismen. Det inkluderar möjligheten för kommissionen att, med stöd av medlemsstaterna, som en allra sista utväg besluta om att återinföra kontroll mot ett land som inte kan leva upp till sina skyldigheter enligt regelverket och som därmed äventyrar hela . Att EU reglerar i vilka fall en medlemsstat får återinföra kontroller vid inre gräns är bra och är förenligt med subsidiaritetsprincipen. Vi motsätter oss däremot kommissionens förslag om att beslut om att återinföra kontrollen i samband med exempelvis idrottsevenemang, toppmöten och terroristattacker överlämnas till kommissionen. Vi anser att åtgärden går utöver vad som är nödvändigt för att uppnå önskad effekt. Om det föreligger ett hot mot den allmänna ordningen och säkerheten i en medlemsstat är det normalt den medlemsstatens polis som har den mest relevanta informationen och som bäst kan bedöma vilka åtgärder som behöver vidtas. Hotbilden och behovet av åtgärder kan också mycket snabbt förändras. Därför bör beslutet ligga hos den enskilda medlemsstaten. Kommissionens förslag vid denna typ av fall är inte förenligt med subsidiaritetsprincipen när det gäller hot mot den nationella säkerheten. Jag yrkar bifall till utskottets utlåtande och förslaget till motiverat yttrande. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §.) 6 § Utredningar avseende vissa dödsfall Föredrogs socialutskottets betänkande 2011/12:SoU3 Utredningar avseende vissa dödsfall (prop. 2011/12:4). 15 (MP): Vi ska diskutera socialutskottets betänkande SoU3 om utredningar avseende vissa dödsfall. Utredningen föreslår att utredningar ska göras då en man, kvinna eller ett barn avlider som följd av att någon närstående begått brott. På det stora hela är jag nöjd med regeringens förslag, men det finns förbättringar som kan göras. vill ha en större bredd i utredningsförfarandet så att det också gäller då någon misstänkts ha begått självmord efter hot och påtryckningar från närstående. Jag tror att ingen av oss har glömt de så kallade balkongflickorna, vars självmord man har stor anledning att tro var följden av påtryckningar från närstående. Vi vill också att dödsfall ska komma under utredning om det har skett utomlands liksom att även försök till dråp eller mord ska omfattas av utredningen. En anledning till att regeringen föreslår ett utredningsförfarande då någon avlidit på grund av brott av närstående är att förebygga och förhindra dessa brott. Det är bra. Det ser vi väldigt positivt på. Men verkligheten har en större bredd än så. Ska vi lära av verkligheten för att i ännu större utsträckning kunna förebygga och förhindra måste vi ta med allt som ryms på området. Då är regeringens förslag inte tillräckligt. Det förekommer arrangerade dödsolyckor med unga invandrarkvinnor, säger rikskriminalens expert på hedersmord Kickis Älgamo. Familjer åker hem till sina hemländer och mördar kvinnan för att det ska framstå som en olycka, säger hon. Detta är något som självklart ska ingå i en utredning. En generell statistik över förtryckta kvinnor jag talar nu om hela landet med utländsk bakgrund förs dess värre inte i . För att denna statistik för hela landet, som man skulle kunna ta fram om man tog med hela bredden i detta, inte ska innehålla en stor gråzon behöver utredningsförfarandet breddas på det sätt som föreslås i motionen. Jag yrkar därför bifall till reservation 1. 16 (V): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 2 från . Mäns våld mot kvinnor är ett mycket stort samhällsproblem. anmäldes över 30 000 fall av misshandel och över 4 000 våldtäkter mot kvinnor . räknar med att det finns ett stort mörkertal och att av alla brott leder till polisanmälan. Vi kan alltså multiplicera 30 000 med 5 och få 150 000 fall. Ett stort antal misshandelsbrott mot kvinnor begås av närstående män. Antalet anmälningar av misshandelsbrott mot kvinnor ökade , och anmälningarna fortsätter att öka . Det finns en positiv del i detta som handlar om att vi har blivit bättre på att upptäcka och att man inom polisen och är bättre på att ta emot anmälningar, utreda och få det till brott. Samhällets stöd har blivit bättre. Det är positivt att vi på ett bättre sätt kan motverka, komma åt och döma för dessa brott. Men det finns tyvärr också mycket som tyder på att det faktiska våldet mot kvinnor har ökat. dödas ca 17 kvinnor av närstående män. Det är oacceptabelt. Samhället bör göra mycket mer för att ta fram åtgärder som kan förhindra mäns våld mot kvinnor. har liksom kvinnojoursrörelsen och många fler drivit frågan om att tillsätta en som ska se över varje fall där en kvinna har mördats eller misshandlats till döds av en närstående man, för att kunna dra lärdomar om vad olika instanser hade kunnat göra bättre för att förhindra att kvinnan hade mördats. Regeringens förslag omfattar allt dödligt våld, oavsett kön på offer och förövare. Det innebär att det täcker även våld i samkönade relationer och dödligt våld som utförs av nära familjemedlemmar i ett hedersrelaterat sammanhang, oavsett om det är en kvinna eller man, en flicka eller pojke som drabbas. Det förekommer också även om det är mycket ovanligt att kvinnor utsätter män för dödligt våld. Men anser liksom flera remissinstanser att förslaget hade kunnat vara ännu bättre. Det är därför vi har skrivit en motion, och jag är glad över att stöder de flesta av förslagen i den. För det första tycker vi att man hade kunnat få ett mycket bredare underlag och kunnat utveckla arbetet med att förhindra grovt våld och mord på kvinnor av närstående om man tog med också försök till dråp och mord som inte lyckades. 17 fall är alldeles för många. Om vi hade tagit med också detta hade vi kunnat bli ännu bättre på att förhindra grovt våld och mord på kvinnor. Det är extra viktigt att lyssna på de kvinnor som själva har utsatts för det grövsta våldet. Hade vi tagit med försök till dråp och mord hade vi också kunnat prata med de kvinnor som hade varit utsatta och som vi skulle kunna ge en röst till. Hur kunde stödet ha blivit bättre? Vad kunde ha gjorts bättre? Det är en synpunkt som också kriminalvården har fört fram i remissvaren. För det andra är det viktigt att hedersrelaterat våld och förtryck som har lett till självmord tas med. Regeringen har föreslagit att självmord till följd av psykisk misshandel av en närstående inte ska omfattas av utredningssystemet. Regeringen hänvisar till att bedömningen av om självmord har begåtts med anledning av brott riskerar att bli svår att komma fram till. Ja, det kan vara svårt. Men är det otroligt viktigt att vi kan fånga upp de flickor och kvinnor som har utsatts för grov psykisk misshandel och terror vars syfte är att de själva ska ta sitt liv. Vi vet att detta finns bland annat i en hedersrelaterad kontext i . Det har debatterats rätt mycket i radio och delvis i tidningar. Min partikamrat kommer att ta upp detta mer i sitt inlägg. Både Kvinno- och och har pekat på att vi riskerar att missa erfarenheter där vi kan förhindra vad som egentligen är mord på unga kvinnor och flickor som tvingas att själva ta sitt liv, om det i reglerna om när utredningsmyndigheten ska underrättas inte finns med också flickor som trakasseras så mycket att de tar sitt eget liv. För det tredje ingår det att man får titta på dödsfall som har skett utomlands. Vi tycker att det är för svagt. Man bör titta på dödsfall som har skett utomlands. hedrar vi minnet av Pela, som av sin familj togs till hemlandet och mördades av släktingar som ingick i familjen och vars syster slog larm här i . Vi vet att det händer att flickor och kvinnor som har sin hemvist i och lever här lockas med till hemlandet för att man där lättare ska kunna se till att det inte upptäcks att de har blivit utsatta för mord. För det fjärde tycker vi att argumentet för att familjerådgivningen ska undantas är svagare än nyttan av att de är med och lämnar uppgifter. Det är en mycket liten del jag tror att den är mikroskopisk av dem som vänder sig till familjerådgivningen som grovt misshandlar eller mördar närstående. Jag tror faktiskt inte att någon skulle dra sig för att gå till familjerådgivningen därför att de skulle vara med i ett förebyggande arbete som pekar på vad man kan göra bättre för att vi ska kunna förebygga mord från närstående på flickor och kvinnor.