prot · GZ0938 · 2011-11-29 00:00:00 — Lite förenklat skulle man kunna säga att är ett område som förmodligen kommer att klara sig mycket bra, medan mindre kommuner med kanske 25 00050 000 invånare, och naturligtvis också glesbygdskommuner, står inför betydande problem när det gäller att klara sin personal- och kompetensförsörjning. Då ska man komma ihåg att det dessutom är samma kommuner som står inför en utveckling av en stor ökad andel äldre äldre. Den demografiska utmaningen när det gäller att ta hand om de äldre är nämligen inte heller jämnt fördelad. Det är alltså samma kommuner som ska brottas både med betydande kompetensbrist och kanske också arbetskraftsbrist och stora vård- och omsorgsbehov. har tidigare redovisat våra socialdemokratiska förslag om generationsväxlingsprogram för att få fler i utbildningsanställning in i vård och omsorg och utbildningsvikariat inom vård och omsorg. Jag skulle återigen vilja fråga hur arbetsmarknadsministern ser på de geografiska skillnaderna när det gäller kompetensbehovet. Vi har kommuner som står inför stora problem att rekrytera kompetent personal till de här områdena och som står inför stora utmaningar med en ökad andel äldre äldre. Det är ofta kommuner som dess värre också har en mycket hög ungdomsarbetslöshet. Vore det trots allt inte en god idé med någon typ av politiskt initiativ, arbetsmarknadsministern? 52 Arbetsmarknadsminister (M): Tack, , för en viktig interpellation! Vi står mycket riktigt inför stora problem med generationsväxlingen, och det finns också stora regionala skillnader, precis som beskriver. Ett bekymmer inom vården och omsorgen är att väldigt få som jobbar inom vård och omsorg vill rekommendera yrket vidare. Det tyder på att arbetsgivarna måste förbättra sig ganska ordentligt, och det är en stor utmaning för våra kommuner och landsting där vi politiker också styr. Jag har tidigare haft debatter med om frågan om heltid och deltid, och vi är överens om att ska man kunna attrahera inte minst män men också kvinnor så måste det finnas en lön som är rimlig, sjysta villkor och även utvecklingsmöjligheter. Det är absolut väldigt angeläget. Det är också på det sättet att färre unga människor söker till omvårdnadsprogrammet. En av förklaringarna är att omvårdnadsprogrammet gjordes om så att man kan tillgodoräkna sig tiden på omvårdnadsprogrammet om man skulle vilja bli sjuksköterska. Så var det tidigare. Jag tror inte att det finns någon enkel lösning på det här bekymret. Det behövs ganska mycket. Bland annat har regeringen gett ett uppdrag till olika myndigheter, bland annat Arbetsförmedlingen och , att jobba fram regionala kunskapsplattformar för att se vad man behöver göra ute i regionerna. De kommer att redovisa sitt resultat . Det behövs också en bättre matchning från Arbetsförmedlingens sida. Inte minst behöver man tillgodose och ta till vara den kompetensresurs som finns i alla utrikes födda personer som står utanför arbetsmarknaden. Man behöver också mer aktivt attrahera män till de här yrkena. I är man nu på jakt efter omvårdnadspersonal i . har man många arbetslösa män. Det är ingen lätt fråga att fixa den matchningen. De arbetslösa männen skulle verkligen behövas inom vård och omsorg, dels för patienterna och kunderna, dels för att det förstås är bra med en blandad arbetskraft. Det behövs alltså väldigt många olika delar. En sak jag ändå vill lyfta upp i det här sammanhanget är att vi absolut inte hade klarat oss utan att ha en tillåtande inställning till personer som är födda i andra länder. Då hade vi inte haft någon sjukvård eller omsorg att räkna med i . Det är också viktigt att se på den arbetskraftsinvandring som sker, där flera hundra personer kommer till för att jobba inom hälso- och sjukvården. Det gäller läkare, tandhygienister och hälso- och sjukvårdsarbetare, alltså undersköterskor och den kategorin. Det är alltså flera olika delar man måste arbeta med. När det gäller frågan om utbildningsvikariat tror jag inte att det är lösningen. Det är en väldigt dyr reform 600 miljoner för 1 200 platser. Vi behöver fler som kommer in, inte fler som lämnar. Jag tycker också att detta är väldigt likt friårsreformen som jag inte var så imponerad av. Det är det svar jag kan ge. Utbildningsvikariat är ingenting som regeringen avser att gå vidare med. 53 (S): Vad ska man säga när man hör de män som har som partibeteckning prata i denna kammare? De pratar om händer i vård och omsorg. Jag hoppas att ministern uppmärksammar vad vi socialdemokrater säger. Det är kompetent personal vi vill ha. Händer i vård och omsorg man kan fundera på vad Finn menar med det. Det är att förminska kvinnors arbetsinsats. Det är verkligen att göra denna insats liten och betydelselös. Vi vet att det är många unga människor, eller för den sakens skull män, som inte söker in till de utbildningsplatser som finns för att kunna komma in på arbeten inom den offentliga sektorn. Men det är kanske inte så konstigt, för vi har många som ropar på hur det ser ut: Man behöver mer resurser, och man kan inte göra sitt jobb därför att man inte får rätt förutsättningar. Vi vet att har sagt att det finns ett ganska stort glapp på utbildning hos den personal som finns i äldreomsorgen, till exempel. Det är därför vi tycker att utbildningsvikariaten är så bra. Man gör två saker . Man utbildar, och kommer det in en som är arbetslös. Men det handlar om prioritering. En del vill hellre sänka restaurangmomsen än att utbilda och rusta välfärden. Om man inte får rätt förutsättningar är det lätt att det blir fel. Det handlar exempelvis om vanvård, som vi får se och höra om i medierna. Men vilka signaler sänder regeringen ut till de unga och till den nya arbetskraft som vi så väl behöver till vår gemensamma välfärd? I det svar som jag har fått från ministern skriver hon: Med fler aktörer som erbjuder offentligfinansierade tjänster ökar mångfalden, vilket kan bidra till att attrahera personal. Även hade med detta i sitt anförande. Jag vet inte vilken personal som ministern har pratat med, men den personal som jag har träffat säger i alla fall alltid: Vi behöver bli fler. Vi behöver ha en bättre arbetsmiljö. Vi behöver kunna påverka vår arbetssituation. Vi behöver ha sådana arbetstider att vi kan förena arbetet med vårt familjeliv och kanske träffa våra barn. Vi vet att vi i den offentliga sektorn har stora skillnader på möjligheterna att styra sin arbetstid. En del jobbar till och med i delade turer sådant som vi avskaffade för en himla massa år sedan. Människor som behöver vård och omsorg vill få bra och säker vård och omsorg. Det ska finnas personal som har kompetens och förutsättningar att ge den vård och omsorg som man behöver. Jag är säker på att de inte ropar efter att det ska bli fler aktörer. Det är inte det som behövs. Vi har sett att en del privata aktörer skor sig på sjuka och gamla och skickar våra gemensamma pengar till skatteparadis i stället för att ge den omsorg och vård som den enskilde har rätt till och som vi tillsammans har betalat med våra skattemedel. För att attrahera nya unga till kommuner och landsting måste vi bli bättre arbetsgivare. Det räcker inte med att säga att vi måste vara fler aktörer. Det är inte där som bristerna finns; det säger också de som redan är anställda. 54 (M): Jag tycker att vi ska framhålla det vi talade om i det förra ärendet: den goda arbetsmiljön. Jag tror att det hänger ihop om man ska kunna få arbetskraft att vilja arbeta inom välfärdssektorn. Vi måste också lyfta fram den kraft som den personalen som redan arbetar där har. Det finns mycket kunskap, klokhet, hjärta och omsorg bland de människor som finns framför allt inom omsorgen av både barn och gamla. Det är inte bara händer, som någon har sagt självklart inte! Men arbetsgivarna måste bli bättre på att ta hand om detta. Det handlar självfallet om utbildning. Satsningen på en ny skola har bara börjat. Fram tills nu har vi levt med den socialdemokratiskt styrda utbildningen och skolan. Men det är nu förändringen och förbättringen kommer. Det gäller att stimulera såväl lärare som elever och att stimulera arbetsgivare att ta emot praktikanter, lärlingar och nyutbildade så att vi får en attraktiv arbetskraft som vill jobba inom välfärdssektorn. Det är nu vi ser resultatet. Många av dem som då gick i högstadiet tillhör dem som är arbetslösa . Så ser det ut. Därför tycker jag att man borde vara lite varsam med orden och inse att det tar tid att ställa om en utbildning. Det borde en före detta skolminister inse. Jag är övertygad om att med Alliansens politik kommer vi tidigare än att få se att det finns en balans på arbetsmarknaden där vi har en liten arbetskraftsbrist och en låg arbetslöshet. Det är det som är målet för vår politik. Det är så vi arbetar, och vi arbetar långsiktigt, på många olika områden och på många olika sätt. 55 FINN (M): Det behövs händer i vården som styrs av hjärta och hjärna. Det behövs, kort sagt, arbetsföra människor. Denna beskrivning kallar Socialdemokraterna i debatten för att förminska problemet. Problemet är just att förminskningen ligger i den politik som tidigare socialdemokratiska regeringar har fört. När vi nu har infört en arbetskraftsinvandring kan man undra hur LO-grupperna egentligen ställer sig till att bejaka de människor som kommer hit och som kan hjälpa oss med den demografiska utmaning vi har på en viktig välfärdsmarknad. Sjukskrivningarna och förtidspensioneringarna var under den socialdemokratiska regeringstiden gigantiska om man jämför med det som fanns i vår omvärld. Det var människor som inte kunde ha vare sig händer, hjärta eller hjärna i någon form av arbete. I stället var det andra människor som fick ha omtanke om deras problem, fast problemet i många fall handlade om att de inte hade fått den rehabilitering, den arbetslivsträning eller den arbetslivsintroduktion de behövde. Kort sagt fanns det ett gigantiskt utanförskap som man vägrade att se. När det gäller de yrkesgrupper som vi vill stimulera in i viktiga vård- och omsorgsyrken undrar jag dessutom lite grann hur den socialdemokratiska skattepolitiken ser ut när man vill ta bort jobbskatteavdrag som har givit en 13:e månadslön till dem som har låga och medelstora inkomster. På vilket sätt stimulerar detta individer att vilja läsa på de utbildningar som alliansregeringen också kan föra in och finansiera tack vare sunda statsfinanser? Det är statsfinanser som man från socialdemokratiskt ledningshåll ställer ut löften om i mångmiljardklasser över det som vi är överens om som en budgetram. De hisnande utgiftslöften som har kommit från inte minst ledningen av socialdemokratin inte för att de utbildningar som kommer på plats ens finns i rimligheten att bygga ut under de år som kommer om vi inte ska riskera att få hela statsbankrutt. 56 (S): Jag förvånas över synen på utbildning från arbetsmarknadsministern. Hur kan man sätta likhetstecken mellan friår och utbildningsvikariat? Det är väl en väldig skillnad på att vara ledig utan att göra någonting särskilt och att gå en utbildning som är relevant för att man ska skaffa sig den kompetens som krävs för att man ska kunna göra ett bra arbete inom vård och omsorg? Hur kan man sätta likhetstecken däremellan? Det vill jag fråga. Jag var ansvarig för utbildningspolitiken 19941998. Jag födde två barn 1994. De går i gymnasieskolan . Jag undrar hur räknar när hon tänker att de som gick i högstadiet lämnar gymnasiet med otillräckliga kunskaper . Det har gått dess. Jag skäms verkligen inte för vad vi gjorde . Också jag hade att brottas med frågan hur vi skulle få fler att söka till omvårdnadsprogrammet. En viktig förändring som vi då införde var att omvårdnadsprogrammet skulle ge behörighet att söka vidare till sjuksköterskeutbildningen. Det var alltså ett steg i precis motsatt riktning mot vad den borgerliga regeringen nu gör. I stället för att se på människor som att de ska vara händer med små möjligheter att läsa vidare, vilket syns nu genom att det är allt färre ungdomar som söker de här utbildningarna, satsade vi på att en utbildning till undersköterska och ett arbete som undersköterska skulle vara en väg för många att gå vidare på för att senare kanske också ta steget att bli sjuksköterska eller gå någon annan högre utbildning på vårdområdet. Min fråga till arbetsmarknadsministern kvarstår. Vi har hört vad hon inte vill göra. Men vad vill arbetsmarknadsministern göra för att vi ska klara av de stora utmaningarna i framför allt de mindre kommunerna när det gäller arbetskraftsbristen, kompetensbristen och de stora vårdbehoven kopplade till den mycket höga ungdomsarbetslösheten? 57 Arbetsmarknadsminister (M): är inne på en viktig fråga, nämligen det här med flera aktörer. Jag tror att det är viktigt att även kvinnor och män som väljer omvårdnadsyrken kan välja bort en dålig arbetsgivare och fortsätta i sitt yrke och inte bara ha kommunen eller som den enda monopolarbetsgivaren. Jag tycker att jag har sett bra exempel på privata vårdcentraler på där olika undersökningar visar att patienterna är mer nöjda och de anställda är mer nöjda. Men i grunden tror jag inte att formen som verksamheten drivs i är det allra viktigaste. Jag tror att det viktigaste handlar om ledarskap, om chefskap. Det är viktigt att chefer inom de här verksamheterna får tid och utbildning att leda. Det typiska för de här yrkena är att man som chef har väldigt många underställda. Därför kan man inte utöva ett bra ledarskap. Man kan inte hjälpa och stötta sin personal. Jag tycker att det är viktigt att alla som är anställda på arbetsmarknaden ska kunna gå till en annan arbetsgivare. Det är också ett sätt att få upp lön och förbättra anställningsvillkor. Det är jag övertygad om, och det ska vara en hög kvalitet. Jag tycker också att det är viktigt att poängtera att alla som jobbar inom vården och omsorgen behövs. Alla jobb är viktiga. Ambitionen med utbildningsreformen på gymnasieskolan handlar om att fler ungdomar ska kunna slutföra, vilja slutföra och klara av sin gymnasieutbildning. Vi har haft väldigt stora avhopp. Forskningen säger att ett av skälen till de stora avhoppen är att utbildningen har varit för teoretisk för dem som vid det tillfället inte har varit studiemotiverade och inte orkat med den typen av utbildning. Jag tror att det är viktigt med hjärta och händer, som Finn var inne på. Det behövs både och. Som jag sade tidigare, , har regeringen gett det här uppdraget till de olika myndigheterna för att de ska titta på kompetensbehoven i de olika regionerna. Det kommer att redovisas , och där är bland annat Arbetsförmedlingen, och med. Det är viktiga frågor som vi debatterar just . Grunden är att vi har en yrkesutbildning och en utbildning på gymnasieskolan som flera ungdomar går igenom med godkända betyg, att vi har en bättre matchning på arbetsmarknaden, att vi har en större rörlighet till de lediga jobben, att vi fortsätter att utveckla arbetslinjen och, slutligen, att arbetsgivarna också är så attraktiva att våra ungdomar vill välja den offentliga sektorn eller den typ av utbildningar som vi diskuterar här och . Jag tror också att lärlingssystem är en viktig del för att få in fler i den här typen av arbeten. 58 (S): Jag undrar om ministern egentligen förstår hur fort vi måste få bukt med det här och hur bråttom det är. Enligt Arbetsförmedlingens egna rapporter sker den största avgången . Då räcker det inte att tillsätta fler utbildningsplatser . Det skulle ha varit gjort i går. De skulle vara färdigutbildade . Det finns personal inom den offentliga sektorn som inte har den så kallade rätta utbildningskompetensen. Det är därför vi tycker att det är så himla viktigt med generationsväxlingen och utbildningsvikariaten. Vi vet att detta är människor som vill jobba i vård och omsorg. De har prövat att jobba där. Om vi satsar på den utbildningen höjer vi både kvaliteten och kompetensen som vi får in nya som också får en chans att prova på om de vill och kan tänka sig att jobba där . Det är ett vinnarkoncept, och kommer en arbetslös in i arbetslivet. Där kan vi säkert också hitta en och annan som fortsätter att utbilda sig för att få en tjänst sedan när utbildningsvikariatet är slut. Det är den stora grejen. förlorar vi inte all den kompetens som lämnar vår egen verksamhet och vår egen välfärd. Det är jätteviktigt att vi fångar upp den kompetens som vi redan har byggt upp och att den övergår till den nya generationen arbetskraft och finns kvar i verksamheten, annars förlorar vi ett otroligt stort kunskapskapital. Det har vi inte råd med. Det är viktigt att värna det. Jag hoppas att ministern förstår det. Det är nu det skulle vara fixat. 59 Arbetsmarknadsminister (M): Tack för debatten! Det är en viktig fråga. I grunden handlar det om att våra ungdomar ska välja omvårdnadsprogrammet i större utsträckning. /10 var det av ungdomarna som sökte det här programmet. Varför, kan man fråga sig. Jo, därför att man inte tycker att det här verkar vara ett attraktivt yrke. Vi vet att de ungdomar som har valt andra gymnasielinjer och sedan börjar jobba inom vården, omsorgen och inte har utbildning. De har gått ett annat program, och då är det viktigt att vi kan ställa om genom utbildningsinsatser. av dem som anställdes inom vården och omsorgen var födda utanför EU och . Det är också en väldigt viktig fråga att ha med sig. Vi är helt beroende av de utrikesfödda i den här frågan. Vi måste attrahera unga, vi måste få bättre arbetsgivare, vi måste se till att vi har en arbetskraftsinvandring inom det här området liksom inom andra områden och vi måste se till att anställningsvillkoren blir så attraktiva att man vill vara kvar i yrket. Vi har en stor utmaning framför oss som regeringen tar på stort allvar, men ett mycket stort arbete måste ändå göras ute i våra kommuner och landsting. Det är där arbetsgivarna finns, och där kan vi tillsammans göra mycket genom vårt politiska inflytande. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . 14 § Svar på interpellation 2011/12:107 om arbetslöshetsförsäkringen 60 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat mig om jag kommer att ta initiativ till förändringar i arbetslöshetsförsäkringen för att komma till rätta med arbetslösheten. Regeringen har sedan den tillträdde genomfört en rad reformer för att minska arbetslösheten. Bland andra kan nämnas jobbskatteavdraget, nystartsjobben och jobbgarantin för ungdomar. Men reformerna måste ses i sin helhet, en helhet som syftar till att återupprätta arbetslinjen. Efter finanskrisen repade sig sysselsättningen mycket snabbt, och sedan regeringen tillträdde har antalet sysselsatta ökat i befolkningen i stort, liksom bland ungdomar. Totalt sett är 213 000 fler i sysselsättning jämfört med . Jag delar statsministerns uppfattning att arbetslöshetsförsäkringen är ett viktigt verktyg för att komma till rätta med arbetslösheten. Det är också därför som regeringen har gjort flera reformer av försäkringen för att förstärka dess roll som omställningsförsäkring. frågar också om jag avser att ta initiativ för att den som drabbas av arbetslöshet inte ska behöva hänvisas till anhöriga eller försörjningsstöd för att överleva. Regeringen har länge varit tydlig med att vi vill ha en arbetslöshetsförsäkring som omfattar alla som uppfyller ett arbetsvillkor. togs initiativ till utredningen om en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Det arbete som påbörjades i denna utredning har sedan fortsatt i den parlamentariska socialförsäkringsutredningen som startade . uppgift är att överväga förändringar som kan leda till en mer hållbar försäkring, bidra långsiktigt till ökad sysselsättning och på så vis också till långsiktigt hållbara statsfinanser. Obligatoriefrågan är också en av utgångspunkterna för . Ytterligare en utgångspunkt för utredningen är att vi ska få en försäkring som i högre grad understöder arbetslinjen. Utredningen ska slutredovisas . Regeringen kommer därefter att ta ställning till hur arbetslöshetsförsäkringen ytterligare kan utvecklas för att stödja individens strävan att finna ny försörjning genom arbete. Jag kommer inte att vara nöjd förrän alla som kan arbeta arbetar utifrån sin egen arbetsförmåga. Arbetslinjen ska göra det lönsamt att arbeta. 61 (S): Tack, arbetsmarknadsministern, för svaret på interpellationen. Den här interpellationen innehåller två frågor. Den ena frågan handlar om regeringens misslyckande med arbetsmarknadspolitiken. Det som har varit en av de viktigaste åtgärderna för regeringens arbetsmarknadspolitik, det vill säga försämringen av a-kassan, har inte gett resultat. Drar ministern några som helst slutsatser av att försämringen av a-kassan inte har inneburit att arbetslösheten har minskat? Om arbetsmarknadsministern drar några slutsatser av detta, vad tänker arbetsmarknadsministern göra åt misslyckandet? Den andra frågan i interpellationen handlar om hur en arbetslös ska kunna försörja sig som situationen ser ut . Faktum är att bara en mycket liten del av de arbetslösa får ersättning från a-kassan. Av denna lilla del som får ersättning från den reformerade a-kassan för att använda regeringens uttryck är det som har sin inkomst skyddad. Av de få som har ersättning kan de flesta inte försörja sig på den. Hur ska en arbetslös kunna försörja sig? Vad är då ministerns svar på de två enkla frågorna? Svaret på den första frågan, om misslyckandet med arbetsmarknadspolitiken och att försämringen av arbetslöshetsförsäkringen inte har givit det som regeringen säger att den ska ge, är obligatoriet. Då blir vän av ordning intresserad. Den retorik och argumentation som regeringen har haft när man har infört försämringarna i a-kassan man har höjt avgiften, man har differentierat avgiften, sänkt ersättningsnivån och ändrat i regelverket är att det skulle minska arbetslösheten genom att man tvingar den arbetslöse att ta jobb som den arbetslöse av någon orsak skulle ha valt att inte ta. Hur skulle obligatoriet förändra det? På vilket sätt skulle det innebära att försäkringen fungerade bättre i den borgerliga teorin om arbetsmarknadspolitik? Jag skulle vilja att arbetsmarknadsministern svarar på det eftersom obligatoriet är svaret på den första frågan. Svaret på den andra frågan, hur en arbetslös ska kunna försörja sig, är också obligatoriet. Obligatoriet är lösningen på problemet att en arbetslös inte kan försörja sig. Följdfrågan blir: På vilket sätt skulle obligatoriet göra det lättare för en arbetslös att försörja sig? Vi vet, genom beräkningar som myndigheten och Arbetslöshetskassornas samorganisation har gjort, att det bara är något tusental av de hundratusentals arbetslösa som möjligen skulle få en något bättre ersättning om man genomförde obligatoriet. Det är fakta enligt de direktiv som är givna till i obligatoriefrågan. Hur skulle det lösa problemet med försörjningen? Det måste arbetsmarknadsministern svara på. Arbetsmarknadsministern måste också svara på om hon stöder statsministerns uppfattning att politiken går ut på att de som inte kan försörja sig när man har förstört a-kassan ska bli försörjda av föräldrar eller partner eller på något annat sätt; annat sätt innebär socialbidrag, alltså regeringens socialbidragslinje. Stöder arbetsmarknadsministern statsministerns uppfattning att detta är en lyckad politik? 62 (M): Det är en intressant interpellation som har ställt. Jag tycker att ansatsen i den är väldigt intressant. Man målar i vanlig ordning upp en svart bild av att människor inte kan försörja sig. Man hör inga andra lösningar på problemet. Jag tycker att det är allvarligt att människor är arbetslösa. Regeringen tycker att det är väldigt allvarligt. Det är en av de största utmaningarna för alla oss politiker. Vad är då lösningarna? Våra lösningar är att göra det billigare att anställa, billigare att driva företag och mer lönsamt att arbeta. Det är våra lösningar. Till dem som är arbetslösa måste vi naturligtvis ge verktyg som vi har gett till Arbetsförmedlingen och som vi ger till andra som ska stödja dem som inte har ett arbete och rusta dem för arbetsmarknaden.