prot · GY09121 · 2011-06-22 00:00:00 — Om det vore så att jobbskatteavdraget var det enda regeringen hade gjort när det gällde den ekonomiska politiken skulle jag till och med kunna säga att finansministern hade rätt. Men det finns ju några andra saker som regeringen har gjort också. En del saker har vi tyckt har varit bra, andra saker har vi tyckt har varit dåliga. Men jobbskatteavdraget är väl inte den enda reform som den här regeringen har gjort. Det finns en del andra saker också som man har genomfört. Dem får vi återkomma till i en annan debatt. Det menar jag inte kan vara det enda och därför kan man inte dra slutsatsen helt och hållet att jobbskatteavdraget skulle vara det som har inneburit att vi har den situation som råder i . Sedan måste jag protestera kraftigt mot det sade förut, att klassisk socialdemokrati var att driva upp inflationen genom att höja lönerna och därmed också priserna . Den politiken var det väl väldigt länge sedan vi såg någonting av, framför allt där den faktiskt inte har existerat. Vi har haft låga inflationstal. Där är faktiskt regeringen och Socialdemokraterna helt överens. Vi ska undvika att driva upp inflationen. Vi ska se till att vi har ansvarsfulla parter på arbetsmarknaden. Men för varje gång en finansminister, oavsett vilken sida denna kommer ifrån, går ut och talar om för parterna att det är olyckligt att man på det ena eller andra sättet höjer lönerna blir det problem. Däremot tycker jag att det är en finansministers sak om resultatet blir sådant att det kraftigt påverkar inflationen. Det är klart att finansministern då måste göra det. Men att gå ut och säga att det krav vi ställer på höjda lägstalöner skulle påverka inflationen tycker jag är ett resonemang som det är lite humbug över. 100 Finansminister (M): upprepar resonemanget om att regeringens politik skulle ha som grund att pressa tillbaka lönerna, det vill säga leda till sänkta löner. Låt mig igen konstatera att på lång sikt består en lön av två komponenter, inflation och produktivitet. Löner som avviker från vad produktiviteten tillåter leder till inflation, och det föranleder räntehöjningar som pressar tillbaka efterfrågan och lönerna till vad som är förenligt med inflationsmålet. Uppgiften för politiker är att på olika sätt öka produktiviteten så att vi kan pressa upp lönerna. Jag upprepar: Målet för regeringens ekonomiska politik är att pressa upp lönerna på ett sätt som är förenligt med låg inflation och samhällsekonomisk stabilitet. Min personliga uppfattning är att vi ska pressa upp lönerna så långt det över huvud taget går genom produktivitetsstigande reformer. Det som är märkligt i diskussionen är att nästan alla reformer som , , , SNS eller föreslår att vi ska genomföra för att höja produktiviteten motsätter sig . När vi pratar om att förstärka drivkrafterna genom att höja brytpunkten, så att det lönar sig bättre att utbilda sig och ta ansvar, säger nej. När vi vill förstärka utbildningsinnehållet i skolan genom större satsningar på lärare, betyg, ordning och prov säger man nej. När vi vill förstärka förutsättningarna för företagen, om det sedan är förmögenhetsskatter eller något annat, säger man nej. Det är reformer som höjer produktiviteten och löneutrymmet. Drivkrafter spelar roll. Det är därför de flesta landar i slutsatsen att den dominerande åtgärden vid sidan av förändringarna i a-kassa och sjukförsäkring som regeringen har genomfört är jobbskatteavdraget. Att det spelar en särskild roll för kvinnor vet vi från mycket omfattande ekonomisk forskning. Det är därför sambeskattnings- och barnomsorgsreformer och föräldraförsäkring har stärkt drivkrafterna för kvinnor att arbeta, och då arbetar de mer. På samma sätt spelar ett jobbskatteavdrag den rollen . Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2010/11:378 om regeringens skattesänkningar och miljön 101 Finansminister (M): har frågat mig om jag har gjort några överväganden i frågan om att den privata konsumtionen riskerar att öka utsläppen av växthusgaser. Enligt leder regeringens skattesänkningar till ökad privat konsumtion och därmed till större utsläpp. Jag anser inte att det är hushållens konsumtion som är problemet utan snarare utsläppen av koldioxid. En koldioxidskatt är därför ett effektivt styrmedel för att komma åt de problemen. har en ambitiös klimatpolitik, vilket exemplifieras av att vi har världens högsta koldioxidskatter. har minskat koldioxidutsläppen med . Det är mer än dubbelt så mycket som . Det är bekymmersamt att vår konsumtion indirekt kan leda till ökade utsläpp någon annanstans i världen. har en ledande roll i klimatförhandlingarna och arbetar aktivt för lösningar som minskar de globala utsläppen. Vi är dock helt beroende av handel en handel som leder till tillväxt och välfärd, inte bara för oss utan även för de länder vi handlar med. Jag vill också understryka att regeringen står bakom och Kyotoprotokollet och deras principer om ansvar för utsläpp. ansvarar fullt ut för utsläppen från svensk industri även om en del av produktionen går på export. Däremot räknas inte utsläpp utanför gränser som orsakas av vår konsumtion till de svenska utsläppen. Detta beror på att svenska staten inte har möjlighet att genom lagstiftning ställa miljökrav på anläggningar i utlandet. Det är en fullt rimlig modell att man ansvarar för de utsläpp man har en möjlighet att påverka genom sin lagstiftning. frågar också om jag avser att ta fram modeller för beräkning av risker för ökade utsläpp med anledning av ekonomiska inriktningsbeslut . har modeller som bland annat visar hur utsläppen av växthusgaser påverkas av förändringar i ekonomin. Jag kan också nämna att regeringen har gett KI ett särskilt uppdrag i vilket de ska belysa effekten av ekonomisk politik på miljömål. 102 (V): Jag vill tacka finansministern för svaret på min interpellation. Om vi i stället för att befinna oss i hade befunnit oss i parlamentet på ögruppen eller någonstans i , eller hade diskussionen sett annorlunda ut. Då hade diskussionen handlat om hur vi ska hantera den akuta situationen som världens växande utsläpp av växthusgaser har försatt de länderna i. Växthusgaserna kommer till den absolut största delen från den utvecklade rika i-världen. var det hetaste året någonsin sedan de globala temperaturerna började mätas. Koncentrationen av koldioxid i atmosfären har gått upp till 394 miljondelar. Det är något som ökar kraftigt. Aldrig någonsin har det funnits så mycket koldioxid i atmosfären som just . Därför är det bra att jag har fått tillfälle att debattera frågan med finansministern. Finansministern kanske inte riktigt tänker på det, men jag tror att finansministern är den minister som har den viktigaste posten i regeringen vad gäller att bekämpa klimatförändringarna. Finansministern bestämmer över skatter, avgifter, framtida statliga investeringar, kort och gott vilken ekonomisk modell vi ska ha i landet. Finansministern har också varit med och beslutat att sänka skatterna i med under den senaste mandatperioden. Den största delen går till människor som redan har det gott ställt. Vad händer om man flyttar från det vi har gemensamt, från den offentliga sektorn, till privat konsumtion? Det leder förstås till en ökad konsumtion. Det kan man utgå från. Det leder också till en ökad konsumtion av rena lyxvaror. Det blir en Thailandsresa, en bil till, kanske en stadsjeep, en platt-tv till att hänga på väggen och så vidare. Med en ökad privatkonsumtion ökar också utsläppen kraftigt. Om man tittar på de svenska utsläppen, de som inte redovisas i den officiella utsläppsstatistiken, kan vi se att det är privatkonsumtionen som är det stora problemet, det vill säga produkter som vi importerar från andra länder. Vi förlägger en stor del av det vi producerade tidigare i till andra länder. Det leder till stora utsläpp som inte redovisas. Jag skulle vilja veta om finansministern accepterar mitt upplägg för diskussionen, nämligen att skattesänkningar leder till en ökad privatkonsumtion och att den ökade privatkonsumtionen leder till ökade utsläpp. Om finansministern accepterar det upplägget borde också finansministern ha bättre redskap för att bekämpa de ökande utsläppen som privatkonsumtionen leder till. Finansministern säger själv att det är bekymmersamt att vår ökade konsumtion leder till utsläpp på andra platser i världen. Jag välkomnar också att finansministern särskilt tar upp koldioxidskatten som ett viktigt styrmedel för att minska våra utsläpp. Om vi ser att utsläppen från den privata konsumtionen ökar kraftigt vill jag veta om finansministern är beredd att höja koldioxidskatten i så fall med hur mycket? 103 Finansminister (M): Klimatfrågan är oerhört central för hela vår jord. Det är därför den utgör en så stor fråga i alla politiska sammanhang när vi diskuterar internationell politik. Det gäller även finansministersamarbetet. är världsledande i detta sammanhang. Vi har den högsta koldioxidskatten av alla länder. Det är inte många som konkurrerar med oss. Vi talar om att länder som tar ut koldioxidskatt kanske har en skatt på av den nivå vi har i . Vi har i särklass den mest ambitiösa koldioxidskatten. Det är bra. Det betyder att vi har en samhällsekonomiskt bra styrning bort från koldioxiden. Vi har efter mycket omfattande svenskt arbete fått ett direktiv på EU-nivå på energiskattesidan som öppnar för en koldioxidskatt i EU. Det vore en fantastisk förbättring av de globala klimatutsläppen om vi vid sidan av handelssystemet skulle få en EU-koldioxidskatt även om den hamnar på 10, av den svenska nivån. Det är förmodligen där den landar om det blir en sådan skatt. Det är ett enormt steg framåt. Om vi ser en global koldioxidskatt på den nivån, om amerikanerna följer efter EU, skulle vi i huvudsak lösa växthusgasfrågan. De beräkningar som finns säger att det behövs en koldioxidskatt på globalt för att hantera frågan. Det är halva den svenska nivån. Detta är alltså ett enormt viktigt arbete. har varit pådrivande i alla de här sammanhangen och kommer att vara det också framöver. Därför är det positiva budskapet här att minskat koldioxidutsläppen mer än tidigare perioder, naturligtvis beroende på att bnp utvecklades svagt . Vi har brutit det skadliga sambandet mellan tillväxt och koldioxidutsläpp, något som man i många andra länder undrar om det över huvud taget är möjligt att göra. Vi vill också gå vidare med detta. Regeringen har det mest ambitiösa koldioxidmålet av alla EU-länder. Det råder ingen tvekan om att har en beredskap för att vara ledande på området. Däremot måste jag säga att CO2-nettot inte är så där alldeles enkelt att hantera. Låt mig påpeka att med nämnda sätt att resonera skulle få frånräkna sig hela gruv- och stålindustrin. Vi skulle slippa ta ansvar för hela vår massaindustri. Enskilda verk som äter upp nästan ett kärnkraftverk i elkonsumtion skulle vi kunna lyfta ut från de svenska koldioxidutsläppen eftersom det gäller exportprodukter. Hela vår ekonomi skulle därmed komma ur på koldioxidsidan. Exakt vad ett koldioxidnetto för skulle landa på har jag, måste jag säga, väldigt svårt att överblicka. Låt mig ta jobbskatteavdraget. Som vi konstaterat stiger sysselsättningen nu med 100 000 personer med 250 000 och med 400 000 sammantaget åren 20062014, enligt KI. En betydande del där är kopplad till jobbskatteavdrag. Det har en lång rad olika forskningsinstitutioner lagt fast. Är detta bra eller dåligt? I minskar förmodligen koldioxidutsläppen . Jag är rätt säker på att de minskar i . Arbetslösheten där är nu uppe på , och bnp och konsumtionen faller kraftigt. Konsumtionen föll mycket kraftigt på . Är det bra eller dåligt? Rimligen måste vi kunna få sträva efter full sysselsättning i det här landet med en lägre arbetslöshet, en högre konsumtion samt ökad sysselsättning och ökad produktion och få uppnå våra koldioxidmål. Om vi sätter de här två sakerna mot varandra kommer vi aldrig att få stöd hos folket för en minskning av koldioxidutsläppen. Full sysselsättning och hållbar tillväxt är det möjligt att förena! 104 (V): Jag tackar finansministern för det svaret. Ifall man läser statistik ser man att arbetslösheten nu är betydligt högre än då blev finansminister. Jag noterar att dock har ett annat sätt att räkna. Han räknar det totala antalet sysselsatta personer, och det kan man också göra. är det exempelvis så att många människor flyttar till . Men den saken kan vi kanske lämna därhän. tar upp en väldigt viktig fråga kanske grundfrågan nämligen om vi kan ha tillväxt och ha en ambitiös klimatpolitik. Jag menar att det är mycket viktigt att vi frågar oss hur vi egentligen vill att ekonomin ska se ut. Jag vill gärna se mer av kultur i det här landet. Jag vill se fler lärare i skolan. Jag vill se fler förskollärare till mina barn som går i förskolan. Jag tycker att våra parker och vägar ska skötas bättre, att vi ska ha fler personer som sköter om sådant. Kort och gott tycker jag att allt som vi kallar för den offentliga sektorn ska få växa, och den ska få växa rejält. Men då varit finansminister har den offentliga sektorn krympt. Det blir mindre och mindre pengar eftersom man sänker skatterna och finansierar det genom att flytta bort pengar från det vi har tillsammans. Den offentliga sektorn är mycket snålare med utsläpp. Där släpps ut ungefär en fjärdedel av utsläppen från ren privatkonsumtion, så rent klimatmässigt är det mycket bättre att investera i just den offentliga sektorn. Jag skulle vilja drista mig till att korrigera finansministern när han säger att vi i har de mest ambitiösa målen i hela EU. Det har vi inte alls! En tredjedel av den svenska klimatpolitiken åstadkoms inte här i utan genom att vi köper billiga utsläppsrätter i andra länder ett system som har kritiserats av . Vi vet inte ens om det här över huvud taget bidrar till konkreta minskningar. Beträffande den del som ingår i EU:s handelssystem för utsläppsrätter vill jag informera finansministern om att de svenska utsläppen från området växte med drygt koldioxid, enligt ny statistik från . Ifall man tittar på det jag särskilt vill lyfta fram i den här debatten konsumtionen, importen av produkter till kan man se att det är en sektor som ökar. Det beror ju på hur man räknar. Men om vi räknade in importen av produkter till skulle utsläppen här per person vara ungefär dubbelt så stora som de är. Jag tycker inte att man ska ta fram ett koldioxidnetto, som finansministern här talade om. Däremot tycker jag att man ska redovisa vår import separat så att vi klart och tydligt ser vad konsumtionen leder till. Jag skulle också vilja passa på att ställa en fråga till finansministern. Jag vet att har tagit emot namnunderskrifter från tusentals svenskar som inte vill att ska annullera våra utsläppsrätter. har utsläppsrätter avseende ungefär koldioxid som vi kan sälja på den öppna marknaden. Kanske skulle vi få några miljarder kronor för dem. Men det skulle i ett drag förstöra svenska folkets alla klimatansträngningar. Jag vill ha ett klart besked från finansministern. Tänker du annullera de här utsläppsrätterna alltså inte sälja dem på den öppna marknaden eller är utsläppsrätterna någonting som regeringen kan tänka sig att sälja, vilket skulle förfela det som svenska folket har gjort? 105 Finansminister (M): för ett resonemang om CO2-netto här. Jag måste få påpeka hur märkligt det resonemanget är. Om vi startar en aluminiumproduktion i den mest energikrävande verksamhet man kan ägna sig åt och sedan exporterar har det enligt det förda resonemanget ingen som helst effekt på våra koldioxidutsläpp. Det kan ju inte vara så att vi ska räkna både vår produktion och vår importerade konsumtion; det blir helt orimligt. Vi måste räkna ett netto som i så fall korrigerar för det vi exporterar. Det är väl alldeles uppenbart att resonemanget om ett CO2-netto inte är rimligt. Vi måste mäta vad vi har ansvar för, vad vi kan kontrollera. Då är det fråga om de koldioxidutsläpp som sker i . vill att vi ska bortse från sysselsättningseffekterna när vi diskuterar jobbskatteavdrag och att vi bara ska tala om koldioxideffekterna. Det är ett lite haltande resonemang. Vi kan inte diskutera jobbskatteavdrag utan att tala om sysselsättning. Det är ju för den fulla sysselsättningens skull som jobbskatteavdraget är så centralt. Det är den grundläggande utgångspunkten. Sysselsättningen stiger nu med 100 000 personer, och det är en ökning med 250 000 personer jämfört med den tid då vänsterparti var ansvarigt för politiken. Då är frågan: Ska vi eller ska vi inte ha hållbar tillväxt? Det finns bara ett enda svar på den frågan: JA. Det är självklart att ska vara ett föregångsland när det gäller hållbar tillväxt. Vi ska vara ledande i omställningen till grön ekonomi. Det är därför vi har världens högsta CO2-skatt. Och det var därför vi höjde CO2-skatten förra mandatperioden. Det var därför vi tog bort de mycket märkliga nedsättningar som slogs för, nämligen att man inom jordbruket skulle ha gratis koldioxidutsläpp avseende diesel. stod upp och kämpade för ökade koldioxidutsläpp. Men det är den kanske allra ineffektivaste åtgärden i klimatpolitiken en åtgärd som Socialdemokraterna och så hårt kämpade för. Detta måste väl ha varit något som ni kämpade för, för det var väl egentligen den riktigt stora förändring på det området som genomfördes. säger att detta med utsläppsrättigheter och flexibla mekanismer inte är viktigt. Men jag deltar på världsbanksmöten och IMF-möten där vi talar om de här frågorna, och för mig är det alldeles självklart att det är bra att det nu för görs investeringar i ren teknik. Det är bra därför att utvecklingsländer kan växa, bra därför att de som dignat under kommunismens fattigdom nu kan stiga upp och gå mot ett bättre och rikare liv, bra därför att det ökar fattiga länders möjligheter att utvecklas, bra därför att det är global solidaritet och miljöpolitik i en och samma korg. Självklart ska vi jobba för att vi verifierar, kontrollerar och säkrar att vi kan bidra till både utveckling och minskade CO2-utsläpp. Det är jättebra om , och andra länder , med självklar rätt, bygger upp en produktion för att ha välstånd i det egna landet. Vilken rätt skulle vi i rika länder som byggt välstånd på koldioxidutsläpp ha att förvägra fattiga länder en utveckling som är nödvändig för att de ska ta sig ur fattigdom? Det är väl självklart att vi ska hjälpa till. Kan vi få fem, tio eller tjugo gånger mer koldioxidminskningar och bidra till en global rättvisa är det för mig en självklarhet att ska hjälpa till med detta. 106 (V): Till att börja med har själv etablerat begreppet CO2-netto. Det är ingenting jag pratade om. Jag sade att det vi påverkar genom vår konsumtion och vår import borde vi redovisa separat, så att vi kan hitta styrmedel för att få ned utsläppen från detta område. När det gäller koldioxidskatten slår sig för bröstet för den. Det är bra att den har höjts något, men jag konstaterar också att statministern i regeringsförklaringen säger att regeringens bedömning är att redan vidtagna och aviserade åtgärder räcker för att nå målet. Detta är på området klimatmålet. Det blir inga nya åtgärder. Så tolkar jag också i denna debatt: Det blir ingen höjning av koldioxidskatten. Det blir för övrigt inga åtgärder alls för att få ned utsläppen av växthusgaser. slår sig också för bröstet vad gäller de flexibla mekanismerna och CDM, som det brukar kallas, där förlägger den absoluta merparten av pengarna i det land som redan är störst i världen vad gäller vindkraftsinvesteringar. Där lägger en del pengar, och så får man avräkna det i en väldigt stor skala på de nationella klimatmålen. Det är detta jag har så stora problem med, att vi gör saker i andra länder för att vi själva ska slippa göra en tredjedel av våra klimatmål här på hemmaplan. Det är väl ingen solidaritet? Det är snarare som är solidariskt med och hjälper oss att komma till rätta med våra utsläpp. Det är just detta som bland annat och i princip en enig europeisk miljörörelse har kritiserat. Sedan konstaterar jag också att vi inte fick något konkret svar vad gäller det stora överskottet av utsläppsrätter som har. Tänker och denna regering annullera överskottet precis som har bestämt sig för att göra, eller tänker ni sälja detta på den öppna marknaden? 107 Finansminister (M): Självklart ska vi vara stolta över den CO2-skatt som regering införde. Självklart ska vi vara stolta, för det är det mest samhällsekonomiska instrument vi har för att minska CO2-utsläppen. Självklart ska vi vara stolta över att är pådrivande för att EU nu kommer fram med ett energiskattedirektiv som innehåller en koldioxidskatt visserligen på en nivå som kommer att ligga kanske på av den svenska, men det är ett väldigt stort steg framåt. Självklart ska vi vara stolta för att de dieselskattenedsättningar som så hårt slogs för har tagits bort. Det är den mest effektiva klimatåtgärd vi kunde göra och som vi gjorde under förra mandatperioden. dieselnedsättningar kanske vi fortsätter att ta ned bortom 2015, för det är där vi har lagt kontrollstationen. Men de vänsterpartistiska dieselnedsättningarna som innebär att man undkommer CO2-skatt är naturligtvis bekymmersamma, och då är det bra att vi hittar en lösning på dem. Flexibla mekanismer är för mig en självklarhet. Jag vill påpeka, och det vet jag att väl vet, att det finns många människor i både och som trots höga tillväxttal lider under en mycket hård fattigdom. Det är väl självklart att , och har rätt till en hög tillväxt som gör att de kan föra upp sina människor till en levnadsstandard som motsvarar den vi har. Kan flexibla mekanismer både innebära en global solidaritet där vi bidrar till ren energi och där tillgodogör sig både tillväxt och välstånd utan att det påverkar miljön i samma utsträckning är det väl en självklart bra sak vi gemensamt ska kämpa för i riksdag. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellation 2010/11:394 om miljöskatt på flyget och energiskattedirektivet 108 Finansminister (M): har frågat infrastrukturministern vad hon avser att göra för att EU ska ändra artikel 14 i energiskattedirektivet så att det blir möjligt att miljöbeskatta flyget. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. har lagt fram ett förslag till framtidens energibeskattning. I förslaget behålls det principiella förbudet mot att beskatta bränsle för yrkesmässig luftfart. behålls möjligheten för medlemsländerna att beskatta flygbränsle som används inom landet. EU:s medlemsstater får också bilateralt avtala om att beskatta bränsle för flygtrafik mellan länderna. Det principiella förbudet mot beskattning av flygbränsle grundar sig på internationella luftfartsavtal. Om man ska slopa den nuvarande skattefriheten för flygbränsle är det därför inte i första hand energiskattesystemet som ska ändras. I stället måste det internationella regelverket ändras. Slutligen vill jag påminna om att luftfartens utsläpp kommer att omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter . Därmed tas ett viktigt steg mot att minska flygets miljöpåverkan. har varit mycket pådrivande i detta, och vi kommer även i fortsättningen att vara pådrivande så att flyget tar ansvar för sina miljöutsläpp. Då , som framställt interpellationen, anmält att han var försenad till sammanträdet medgav talmannen att inledningsvis fick ta emot interpellationssvaret. 109 (V): Jag tackar för svaret. Att komma till rätta med flygets kraftigt växande utsläpp borde vara en prioriterad fråga i klimatpolitiken. har flygets utsläpp fördubblats i , och så kan det förstås inte fortsätta. Ett bra sätt att komma till rätta med detta vore om man kunde få en skatt på bränsle för lufttrafiken. Det har vi på alla andra områden vad gäller transporter, men inte vad gäller flyget. när EU ska se över sitt energiskattedirektiv skulle kunna spela in just ett sådant förslag, där man borde kunna ändra på artikel 14 för att detta skulle kunna regleras. Finansministern svarar att man inte får göra det. Om det verkligen är på det sättet inom Chicagokonventionen kan vi diskutera.