prot · GY09117 · 2011-06-16 00:00:00 — Jag skulle vilja ta upp ett färskt exempel när det gäller avregleringen av den inrikes flygtrafiken. var jag på besök på . har blivit en regional flygplats. Jag kommer ihåg, som kommunpolitiker, att vi i början var lite oroliga: Jaha, nu kommer och flygplatser, som kommer att bli statliga flygplatser, att konkurrera ut oss. Vad kommer att hända med oss? Det var rena rama dödsdomsstämningen. ser det annorlunda ut. Bara har det hänt saker. Bland annat har etablerat sig i och har öppnat möjligheten för ett bättre samarbete när det gäller regional utveckling. Det som vi trodde var en skrämmande utveckling har tvärtom börjat vändas till någonting positivt. jobbar man i på ett annat sätt. Man har en större överblick när det gäller destinationsutveckling och annat, och det med hjälp av att man har fått större frihet än vad man faktiskt tidigare hade med staten. Därför ser vi med stor tillförsikt framtiden an. Med detta vill jag avsluta mitt anförande med min hesa stämma. Jag tackar så mycket för uppmärksamheten. 104 HANS (M): Om- och avregleringar av olika marknader har genomförts under . Det gäller till exempel inrikesflyg-, taxi-, el-, tele-, post-, apoteks-, järnvägs- och bilprovningsmarknaderna. Därför kan det i det här sammanhanget vara värt att titta lite närmare på några exempel. Med tanke på föregående talares status kan vi titta på apoteksmonopolet. Apoteksmonopolet blev en knappt 40-årig parentes i den svenska apotekshistorien. Reformen är en av de största som alliansregeringen genomförde under förra mandatperioden. Tillgänglighet, mångfald och lägre priser var de tre huvudskäl som alliansregeringen angav för behovet av att av- och omreglera apoteksmarknaden. Sedan omregleringen har fler än 20 nya apoteksaktörer etablerats. Runt 200 nya apotek har öppnats sedan monopolet avskaffades. har fortfarande en särställning på marknaden, efter att omregleringen genomförts. Med i genomsnitt 10 000 invånare per apotek hör till de länder i där avstånden mellan apoteken är som störst. I och med omregleringen beräknas 400500 nya apotek slå upp sina dörrar runt om i landet . Det här är ett intressant exempel, och det är viktigt att också utvärdera det man omreglerar och förändrar. Vad gäller utvärdering av apoteksreformen har Statskontoret ett uppdrag att följa upp och utvärdera apoteksmarknaden och rapportera detta i tre steg . Även Tillväxtanalys har ett regeringsuppdrag att följa kostnadsutvecklingen på den omreglerade apoteksmarknaden och att utvärdera effekterna av reformen. I debatten lyfter ofta Socialdemokraterna fram den så kallade avregleringen av järnvägen som något ont och som något som ska stoppas. Låt oss därför titta lite närmare på vad som hänt de senaste dryga 20 åren på det här området. Starten på svenska järnvägssektorns avreglering brukar oftast hänföras redan till 1988. Det var under regeringen som en del av SJ knoppades av och bildade . , fortfarande under regeringen , bröts SJ:s monopol efter en upphandling av tågtrafik i . Bara presenterade samme statsminister och hans regering andra förslag till avreglering som gjorde det möjligt för andra än SJ att bedriva upphandlad persontrafik. SJ skulle inte heller längre få vara de som bestämde hur andra tågbolag skulle få utnyttja järnvägen. Det är också viktigt att påpeka de förtjänstfulla insatser som den tidens S-märkta regeringar gjorde när det gällde att avreglera godstågstrafiken, en avreglering som alltså funnits . I en proposition som regeringen lade fram och som sedan antogs av skapades en möjlighet för andra tågbolag än SJ att köra persontåg på rent kommersiella villkor så länge det gällde chartertåg och nattåg. Därtill, utöver de här knappa två decenniernas avregleringar på järnvägsmarknaden, har det kommit några förändringar som alliansregeringen beslutat om, vilka innebär att vi fortsätter på den väg som regeringen slog fast . Dessa förändringar kommer att få effekt tidigast , då all persontågstrafik öppnas för konkurrens. Jag måste därför med viss beundran erkänna att det endast är socialdemokratiska regeringar som fram till nu kunnat ta avgörande steg framåt i den avreglering som Socialdemokraterna nu kritiserar Alliansen för. Det är viktigt att utvärdera även sådana här reformer. Därför har Trafikanalys fått regeringens uppdrag att utvärdera effekterna av öppnandet av marknaden för kommersiell persontrafik på järnväg samt av den nya lagstiftningen på kollektivtrafikområdet. Utvärderingen ska redovisas och slutredovisas till regeringen . Det pågår således ett stort antal utvärderingar av dessa reformer. Dessutom, utöver de här två exemplen, ska verka för att elmarknadens funktion och effektivitet förbättras. Därtill pågår ett arbete, bland annat på men även på nordisk nivå, med att se över hur elmarknadens funktion kan förbättras. Därför utgår vi från att resultatet av dessa och andra genomförda utvärderingar av om- och avregleringar successivt delges , vilket gör att något ytterligare tillkännagivande inte behövs. (Applåder) I detta anförande instämde (M). 105 (FP): Ett enigt utskott tillstyrker regeringens förslag till ändringar i lagen om gruppundantag för konkurrensbegränsande avtal om forskning och utveckling. Detta är i huvudsak en anpassning till de nya förordningar som redan fattat beslut om och som snart börjar gälla. Utskottet delar uppfattningen att det är av stort värde att den svenska konkurrenslagstiftningen i materiellt avseende liknar konkurrensregler så mycket som möjligt, eftersom det är till stor fördel för de företag som ska anpassa sig till om samma konkurrensregler gäller här hemma som i resten av EU. I detta betänkande finns det också utöver denna enighet ett tillkännagivande till regeringen om en utredning av de avregleringar som gjorts under . Vi från Alliansen delar meningen att det är viktigt att utreda avregleringar och att det är utmärkt att dessa ges ett kund-, medborgar- och, inte minst, ett nyttoperspektiv. Det är precis det som görs från regeringshåll på flera områden, och därför blir motionerna i sak tillgodosedda även utan det särskilda initiativet. Jag vill ge några exempel på vad som görs från regeringens sida. Trafikanalys har, som vi hörde tidigare, fått i uppdrag att utvärdera effekterna av öppnandet av marknaden för kommersiell persontrafik på järnvägen och den nya lagstiftningen på kollektivtrafikområdet. Där ska man särskilt belysa effekterna för medborgarna, resenärer, näringsliv och samhället i övrigt. Utredningen ska täcka hela landet och även omfatta berörda myndigheters agerande, vilket jag tycker är särskilt bra. Statskontoret har i uppdrag att utvärdera och analysera omregleringen av apoteksmarknaden och avrapportera detta som kommer. Också Tillväxtanalys har ett uppdrag att noga följa kostnadsutvecklingen på apoteksmarknaden och utvärdera effekterna av reformen. Detta fanns för övrigt med redan när man började avregleringen. Energimarknaden är ständigt i fokus, och därför har redan i sin instruktion ett uppdrag att myndigheten ska verka för att elmarknadens funktion och effektivitet ständigt förbättras. Utöver detta sker flera parallella, särskilda arbeten för att förbättra marknadens funktionssätt, både i och på den nordiska marknaden. Härtill ska läggas de genomlysningar som inte minst och genomför och som jag tycker är väldigt viktiga. Det är nämligen en grannlaga uppgift att avreglera slutna marknader eller företag. Mycket av det som faktiskt inträffar vid en avreglering kan förutses innan men inte allt. Det innebär att ingen avreglering är den andra lik och att viljan till uppföljning, kontroll och inte minst justering i efterhand måste vara god. Detta är viktigt för varje regering att tänka på, alldeles oavsett vilken politisk färg man har. Inte minst utmärkta rapporter om tidigare års genomförda avregleringar och bolagiseringar är en ständig källa till kunskap att ösa ur för oss som är intresserade. Vi kommer att ha flera tillfällen att återkomma till detta senare , där varje avreglering för sig gärna kan granskas mycket närmare. När detta är sagt vill jag bara kort kommentera en av de utmärkta enskilda motioner som har väckts och som också har hanterats i detta betänkande. Frågan gäller den sammanslutning av banker som tillsammans avser att starta ett gemensamt bolag för sina bankomater. Det finns skäl att noga bevaka den kommande verksamheten så att kunderna, det vill säga du och jag vi vanliga människor, som är beroende av att det finns kontanter att tillgå i vardagen inte drabbas negativt. Med detta stora, gemensamt ägda bolag mellan bankerna finns det all anledning att vara på sin vakt och noga bevaka och följa frågan framöver. Det finns, fru talman, en uppenbar risk att servicen kan komma att försämras, eftersom den naturliga konkurrensen mellan bankerna upphör och bankerna i och med detta inte behöver oroa sig för negativa kundreaktioner. finns det många som oroar sig över att bankerna vill att vi ska betala allt med kort så att de helt kan slippa den dyrare kontanthanteringen. PRO, och många hjälporganisationer är några av de grupper som har varnat för just den negativa utvecklingen. Med en kartelliknande situation finns också en icke försumbar risk att avgifter kan komma att tas ut vid vanliga bankomatuttag . har svarat att man kommer att noga följa denna utveckling. Regeringen borde verkligen göra detsamma. Att utskottet och gör det tar jag för givet. Att jag själv kommer att göra det, fru talman, är absolut. 106 (S): Den diskussion och den debatt vi nu har handlar alltså om näringsutskottets betänkande nr 23 som behandlar regeringens proposition med namnet Horisontella konkurrensbegränsningar och ett antal motioner från den allmänna motionstiden om bland annat behovet av utvärdering av vissa genomförda avregleringar. Låt mig redan inledningsvis yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande. Detta handlar som sagt i sin första del om regeringens proposition Horisontella konkurrensbegränsningar. Det är klart att en fungerande konkurrens på lika, tydliga och kända villkor är en viktig förutsättning för ett väl fungerande näringsliv. I finns de här reglerna i huvudsak i konkurrenslagen. Men konkurrensfrågorna är inte enbart nationella. De är tvärtom i allt väsentligt snarare gränsöverskridande frågor i en alltmer globaliserad värld. Därför finns det också en lång rad regler och bestämmelser i som reglerar konkurrensfrågorna. De förändringar av den nu gällande konkurrenslagen som föreslås i propositionen är en anpassning till gällande EU-förordning och handlar om två saker: gruppundantag för specialiseringsavtal och för forskning och utveckling. Dessutom föreslås en redaktionell förändring i konkurrenslagen. Det är ett enigt utskott som tillstyrker den här propositionen. I betänkandet finns också en lång rad motioner från den allmänna motionstiden. Två av dem, som är socialdemokratiska motioner, handlar om behovet av utvärdering av en rad avregleringar som har genomförts . I de här motionerna efterlyses en utvärdering av avregleringens effekter. Utskottets majoritet delar motionärernas uppfattning att det behövs en sådan utvärdering. Utskottets utgångspunkt för det ställningstagandet är självfallet konsumentperspektivet. Vi har därför i det här läget valt att begränsa utvärderingen till två ur konsumentsynpunkt ytterst angelägna områden, elmarknaden och persontrafiken på järnväg. I den reservation som finns från allianspartierna i den här delen av betänkandet hänvisas det till en rad beslutade utvärderingar som pågår eller ska påbörjas. Vi har från talarstolen hört en lång rad sådana exempel. Det är kanske just det som är en del av problemet med det här arbetssättet. Det finns en lång rad utredningar och utvärderingar som har gjorts, några som görs nu och några som eventuellt ska göras . Men vi ser väldigt lite resultat av det här utredandet. Det som vi är överens om är att det nu behövs en ordentlig övergripande helhetsutvärdering, en utvärdering som är utförd på ett i förhållande till de här marknadernas aktörer oberoende sätt och som inte minst görs skyndsamt. Utgångspunkten för utvärderingen ska naturligtvis vara medborgar- och konsumentperspektivet. För ganska precis debatterade vi här i kammaren ett annat betänkande från näringsutskottet som handlade om det tredje inremarknadspaketet för el och naturgas. Också där fanns ett antal motioner som handlade om just elmarknadens funktion. Jag sade då att det finns en bristande tilltro hos svenska elkonsumenter till hur och om det finns en fungerande elmarknad i . Det förtjänar att upprepas, för så är fallet. Vår bild av den svenska elmarknaden är att den möjligtvis fungerar som en marknad för producenter, nätägare och elhandelsföretag, med hänsyn tagen till att elnäten i allt väsentligt är naturliga monopol. Men enligt vår uppfattning fungerar inte elmarknaden som en marknad för konsumenterna. Här väljer vi att stå på konsumenternas sida. Säker tillgång på el, tydliga och transparenta spelregler för marknadens aktörer och förutsägbara villkor krävs för att såväl företag som enskilda konsumenter ska kunna känna tillit och tilltro till att vi i faktiskt har en fungerande elmarknad. Det är i själva verket förutsättningen för att det ska kunna betraktas som en marknad per definition. En oberoende utvärdering ger riksdag och regering ett bra underlag för att bedöma om och vilka förändringar av de genomförda avregleringarna som behöver göras. På samma sätt är det med persontrafiken på järnväg. Ur ett konsumentperspektiv upplever nog de flesta människor att inte heller den fungerar på ett rimligt sätt. Orsakerna är flera. Det får väl utvärderingen ge vid handen. En avreglering med ökad konkurrens som följd, som ska ge konsumenterna fördelar som ökad turtäthet, bättre service och lägre priser, är nog inte den bild som de som reser med tåg i har på näthinnan från , snarare tvärtom. Stora trafikstörningar, kraftiga förseningar, ingen eller bristfällig information är nog snarare det som de flesta skulle ge som sin bild av hur persontrafiken på järnväg i fungerar. Det är illa. Det är illa därför att flera människor vill och behöver åka med tåg, vilket i sig är bra, inte minst ur miljösynpunkt. Tillgången till en väl fungerande persontrafik på järnväg är också en viktig förutsättning för utvecklingen av hela . Utvidgade studie- och arbetsmarknadsregioner förutsätter bland annat tillgång till fungerande möjligheter att resa med tåg. Därför behöver det även på det här området skyndsamt göras en oberoende utvärdering. Den ska också belysa avregleringens effekter i hela landet. Med det, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. (forts. 15 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 13 § Beslut om ärenden som slutdebatterats AU10 Arbetsrätt Punkt 2 (Utredning om lex ) 1. utskottet 2. res. 1 (M, FP, C, KD) Votering: 145 för utskottet 141 för res. 1 2 avstod 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 S, 22 MP, 20 SD, 17 V För res. 1: 93 M, 16 FP, 15 C, 17 KD Avstod: 2 FP Frånvarande: 26 S, 14 M, 3 MP, 6 FP, 8 C, 2 V, 2 KD och (båda FP) anmälde att de avsett att rösta nej men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 3 (Ytterligare ändringar i utstationeringslagen m.m.) 1. utskottet 2. res. 2 (S) Votering: 185 för utskottet 86 för res. 2 17 avstod 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 93 M, 22 MP, 18 FP, 15 C, 20 SD, 17 KD För res. 2: 86 S Avstod: 17 V Frånvarande: 26 S, 14 M, 3 MP, 6 FP, 8 C, 2 V, 2 KD Punkt 10 (Tvåpersonersundantaget i 22 § LAS) 1. utskottet 2. res. 8 (S, V) Votering: 183 för utskottet 104 för res. 8 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 92 M, 21 MP, 18 FP, 15 C, 20 SD, 17 KD För res. 8: 86 S, 1 MP, 17 V Frånvarande: 26 S, 15 M, 3 MP, 6 FP, 8 C, 2 V, 2 KD Punkt 11 (Företrädesrätt till återanställning och inhyrning av arbetskraft) 1. utskottet 2. res. 10 (V) Votering: 185 för utskottet 17 för res. 10 86 avstod 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 93 M, 22 MP, 18 FP, 15 C, 20 SD, 17 KD För res. 10: 17 V Avstod: 86 S Frånvarande: 26 S, 14 M, 3 MP, 6 FP, 8 C, 2 V, 2 KD Punkt 12 (Stärkt integritetsskydd i arbetslivet) 1. utskottet 2. res. 11 (V) Votering: 269 för utskottet 19 för res. 11 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 85 S, 93 M, 21 MP, 18 FP, 15 C, 20 SD, 17 KD För res. 11: 1 S, 1 MP, 17 V Frånvarande: 26 S, 14 M, 3 MP, 6 FP, 8 C, 2 V, 2 KD (S) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. JuU23 Medling och förlikning ökade möjligheter att komma överens 1. utskottet 2. res. (SD) Votering: 268 för utskottet 20 för res. 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 S, 93 M, 22 MP, 18 FP, 15 C, 17 V, 17 KD För res. : 20 SD Frånvarande: 26 S, 14 M, 3 MP, 6 FP, 8 C, 2 V, 2 KD JuU24 Domstolarnas handläggning av ärenden Kammaren biföll utskottets förslag. JuU15 Genomförande av Prümrådsbeslutet automatiserat uppgiftsutbyte Kammaren biföll utskottets förslag. 14 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU27 Europeiskt ramverk för hantering av banker i kris 1. utskottet 2. utskottets förslag till beslut med godkännande av motiveringen i res. (SD) Votering: 267 för utskottet 20 för res. 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 S, 93 M, 22 MP, 17 FP, 15 C, 17 V, 17 KD För res. : 20 SD Frånvarande: 26 S, 14 M, 3 MP, 7 FP, 8 C, 2 V, 2 KD FiU37 Miljökrav vid upphandling av bilar och vissa kollektivtrafiktjänster Punkt 1 (Nationell miljöpolitik) 1. utskottet 2. res. 1 (SD) Votering: 267 för utskottet 20 för res. 1 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 S, 92 M, 22 MP, 18 FP, 15 C, 17 V, 17 KD För res. 1: 20 SD Frånvarande: 26 S, 15 M, 3 MP, 6 FP, 8 C, 2 V, 2 KD Punkt 2 (Vissa persontransporttjänster) 1. utskottet 2. res. 2 (V, MP) Votering: 249 för utskottet 39 för res. 2 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 S, 93 M, 18 FP, 15 C, 20 SD, 17 KD För res. 2: 22 MP, 17 V Frånvarande: 26 S, 14 M, 3 MP, 6 FP, 8 C, 2 V, 2 KD Punkt 6 (Utvärderingen 2012) 1. utskottet 2. res. 5 (V, MP) Votering: 249 för utskottet 39 för res. 5 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 S, 93 M, 18 FP, 15 C, 20 SD, 17 KD För res. 5: 22 MP, 17 V Frånvarande: 26 S, 14 M, 3 MP, 6 FP, 8 C, 2 V, 2 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UbU16 Vissa skolfrågor Kammaren biföll utskottets förslag. UbU17 Kvalitet i gymnasial lärlingsutbildning Punkt 1 (Utbildningskontraktets innehåll m.m.) 1. utskottet 2. res. 1 (V, MP) Votering: 249 för utskottet 39 för res. 1 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 S, 93 M, 18 FP, 15 C, 20 SD, 17 KD För res. 1: 22 MP, 17 V Frånvarande: 26 S, 14 M, 3 MP, 6 FP, 8 C, 2 V, 2 KD Punkt 2 (Utbildningskontraktets upphörande) 1. utskottet 2. res. 2 (S, MP, V) Votering: 163 för utskottet 125 för res. 2 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 93 M, 18 FP, 15 C, 20 SD, 17 KD För res. 2: 86 S, 22 MP, 17 V Frånvarande: 26 S, 14 M, 3 MP, 6 FP, 8 C, 2 V, 2 KD Punkt 3 (Arbetsplatsförlagd gymnasieutbildning) 1. utskottet 2. res. 3 (V) Votering: 271 för utskottet 17 för res. 3 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 S, 93 M, 22 MP, 18 FP, 15 C, 20 SD, 17 KD För res. 3: 17 V Frånvarande: 26 S, 14 M, 3 MP, 6 FP, 8 C, 2 V, 2 KD Punkt 5 (Uppdrag till och ett nationellt lärlingsråd) 1. utskottet 2. res. 4 (S) Votering: 202 för utskottet 86 för res. 4 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 93 M, 22 MP, 18 FP, 15 C, 20 SD, 17 V, 17 KD För res. 4: 86 S Frånvarande: 26 S, 14 M, 3 MP, 6 FP, 8 C, 2 V, 2 KD Punkt 7 (Avhopp från gymnasial lärlingsutbildning) 1. utskottet 2. res. 6 (S, MP, V) Votering: 163 för utskottet 125 för res. 6 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 93 M, 18 FP, 15 C, 20 SD, 17 KD För res. 6: 86 S, 22 MP, 17 V Frånvarande: 26 S, 14 M, 3 MP, 6 FP, 8 C, 2 V, 2 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 15 § (forts. från 12 §) Horisontella konkurrensbegränsningar m.m. (forts. NU23) 107 (MP): Detta betänkande har i många delar ett enigt utskott bakom sig. Den del där vi däremot har olika uppfattning gäller två motioner där man vill att vi ska genomföra en utvärdering av de av- och omregleringar som gjorts i . stöder det förslag som också är ett majoritetsförslag från utskottet. Vi anser att det skulle vara väldigt bra att få en ordentlig utvärdering av de av- och omregleringar som har genomförts. Vi i ser framför allt ett stort behov av en översyn av resultaten i ett konsumentperspektiv både när det gäller elmarknaden och när det gäller persontrafiken på järnväg. Vi ser både brister och fördelar med att avreglera olika delar av samhällsservicen. Men utan att utvärdera vad som görs kommer vi aldrig att kunna veta vilka konsekvenserna blivit när det gäller tillgängligheten för konsumenterna. Det kan alltså mycket väl vara så att det finns olika uppfattningar i sak om av- och omregleringar också bland de partier som är överens om det här förslaget. Däremot är vi eniga om att det är bra att göra en utvärdering. Det är, menar jag, lite förvånande att representanterna för regeringen inte är intresserade av att utvärdera de av- och omregleringar som de själva genomfört. Jag står alltså bakom utskottets förslag. 108 (SD): Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. I mitt anförande kommer jag att beröra utskottets förslag om en utvärdering av de om- och avregleringar som har genomförts. Att det är viktigt med välgrundade politiska beslut kan vi nog alla vara överens om. Men för att komma så långt som till ett nytt beslutsläge kan det i många fall faktiskt vara viktigare att få veta om allt fungerat som det var tänkt enligt de ursprungliga politiska besluten. För hur skulle det gå att fatta vettiga beslut utan att ha ett vederhäftigt underlag att göra framtida bedömningar utifrån? Jag menar att det inte är så att det finns en totalt negativ sida eller en totalt positiv sida med alla avregleringar som skett. Så är det givetvis inte. Vi kan dock konstatera att det flera vintrar i följd mer eller mindre har rått kaos när det gäller en så viktig samhällsfunktion som persontrafiken på järnvägen. Har då detta något med avregleringarna att göra? Och hur gick det med apoteksavregleringen? Ja, hur ska vi kunna veta det om vi inte utreder det hela. Detta måste således utredas ordentligt och framför allt skyndsamt. Låt mig ta en liknelse. Visst kan man tycka att det är omöjligt att styra en bil genom att bara titta i backspegeln. Men jag skulle vilja påstå att en bilförare som enbart riktar blicken framåt är en direkt trafikfara. En del av konsten att köra bil på ett trafiksäkert sätt bygger på att kunna växla mellan att se bakåt, framåt och åt sidan. Liknande villkor vore väl naturligt inom politiken man borde kunna se bakåt, framåt och åt sidan. Inom politiken borde man, skulle jag vilja tillägga, vända blicken också uppåt och nedåt men det vore att föra in debatten på ett helt annat spår. Vinterns tågkaos kan möjligen kännas passé just nu mitt , men, herr talman, jag kan nästan garantera att vi kommer att ha snö och vinter . Kommer vi då återigen att hamna i en situation med stora tågförseningar eller rent av inställda tåg?