prot · GZ0949 · 2011-12-15 00:00:00 — Likaså måste Kriminalvården få ett tydligare innehåll i sin verksamhet. Detta är det enda sättet att bryta den brottsliga banan för väldigt många unga. Kriminalvården måste ge dem verktyg att ta vara på sina liv, utveckla sina färdigheter och gå ut i frihet utan att komma tillbaka till kriminalvården. I mycket handlar det om att behandla människor som kanske har ett drogberoende. Det är oerhört viktigt att samhällets stöttning fortsätter även efter frigivning, till exempel genom att hjälpa till att hitta en bostad, ett arbete eller en utbildning, så att den frigivne återanpassar sig. När fångar friges utan vettig sysselsättning, bostad eller sociala nätverk drivs de rakt i armarna på de kriminella kretsarna igen. var det så att man var tvungen att avtjäna sitt straff och gå ut och vara arbetslös innan man fick möjlighet att ta del av Amsprogrammen. Det är inte den möjlighet vi ser. har vi arbetslinjen rakt igenom, och därför tycker vi att det är viktigt att man får påbörja Amsprogram redan i kriminalvården. Det har vi nu också gjort möjligt. Kriminalvården har tillförts stora tillskott. Sedan Alliansen tillträdde 2006 har anslagen till Kriminalvården ökat , och har antalet intagna varit helt oförändrat. Det är viktigt att Kriminalvården bedriver sin verksamhet inom den ram satt och att Kriminalvården själv får ordning på sin ekonomi. Jag ifrågasätter ibland att vill skära ned men vill att fängelserna ska göra så himla mycket mer på den lilla budgetram de har. Många av de intagna har ett drogberoende. Dock är det väldigt positivt att höra att det inte hittades någon narkotika inne på våra fängelser. Det är en positiv nyhet, och det visar att fokus i arbetet ger resultat. Jag vill inte förlänga debatten mer utan yrkar avslag på samtliga reservationer och bifall till förslaget i betänkandet. I detta anförande instämde (KD). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2011/12:UbU2 Utgiftsområde 15 Studiestöd (prop. 2011/12:1 delvis). 174 (S): Vi ska diskutera betänkandet om utgiftsområde 15 Studiestöd. I vår budgetmotion har vi större ambitioner för . Vi väljer att investera i utbildning i stället för att sänka krogmomsen. Behoven av utbildning är stora och växande. För individen handlar det om att få bättre möjligheter till ett arbete. Det finns ett tydligt samband mellan arbetslöshet och utbildningsnivå. För samhället handlar det om att tillgodose efterfrågan på kvalificerad arbetskraft och stärka konkurrenskraft. När företag inte kan rekrytera personal med rätt kompetens kan vi inte bara se på. Vi behöver därför investera i utbildning. Ett litet land som kan inte konkurrera med låga löner och dåliga arbetsvillkor, utan för att kunna klara den globala konkurrensen måste vi konkurrera med kunskap. En kunskapsbaserad ekonomi är vad vi behöver. Vi delar bedömning att en växande andel av jobben på svensk arbetsmarknad med de ambitioner vi och rådet har för kommer att kräva en högre utbildning. Därför måste vara ett av de länder i världen som har den högsta andelen välutbildade, och därför kan vi inte acceptera regeringens kraftfulla neddragningar av antalet högskole- och yrkeshögskoleplatser. Ett exempel från vår budgetmotion är satsningen på 8 700 extra platser som går till högskolorna. Därtill kommer pengar till kvalitet. För att alla individer ska ha möjlighet att växa och utbilda sig har vi socialdemokrater byggt upp ett studiemedelssystem. Målet för studiestödet är, enligt betänkandet: Studiestödet i form av bidrag och lån är en del av utbildningspolitiken. Studiestödet ska verka och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Det ska vidare utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Studiestödet ska ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden. Vad innebär då detta? Såvitt jag vet har ingen haft förmånen att själv få välja vilka föräldrar den ska födas av. Jag har i alla fall inte hört talas om någon sådan person. Det gäller även vilken samhällsklass man ska tillhöra och vilken bakgrund man ska ha. Vi socialdemokrater anser att alla människor är lika mycket värda, men vi föds med olika förutsättningar. Dina föräldrars plånbok, din etniska bakgrund, om du är man eller kvinna eller om du har ett funktionshinder ska inte få avgöra din framtid. Alla ska ha möjlighet att utbilda sig. Som jag sagt tidigare kräver allt fler jobb en högskoleexamen, och allt färre jobb finns för dem som inte har kunnat eller haft möjlighet att ta del av någon utbildning utöver . Eftersom de borgerliga den senaste mandatperioden dragit ned på allt som har med vidareutbildning och en andra chans att göra har klyftorna ökat. Utbildningsklyftor måste minskas och motverkas, inte ökas. Med en högre utbildningsnivå mår man inte bara bättre, utan självförtroendet får sig en skjuts uppåt och man kan uppnå sina drömmar och på så sätt få ett bättre liv. har vi cirka en halv miljon personer som studerar på gymnasial nivå och får studiehjälp. Vi har ca 400 000 som studerar på eftergymnasial nivå i olika former. av dessa studerar vid en högskola eller ett universitet. Andra grupper som får studiemedel är de som studerar utomlands och studerande med barn. Alla dessa studerande är oerhört viktiga för framtid, och det hade aldrig gått att låta så många studera om vi inte haft ett väl fungerande studiemedelssystem. Vi har en hög arbetslöshet i . En massa människor behöver utbilda sig för att kunna hitta ett jobb och utvecklas som människor. Sunt förnuft säger att om det finns en efterfrågan efter arbetskraft brukar färre personer söka sig till högskola och universitet. har vi en hög arbetslöshet. Inte bara den generella utan även ungdomsarbetslösheten är oerhört hög . Att i detta läge inte satsa på utbildning är för mig jättekonstigt. Man får inte heller glömma att vi just nu befinner oss i ett läge där företag har jättesvårt att hitta rätt kompetens. Det är för att folk har fel utbildning eller i många fall ingen utbildning alls. Trots allt bra jag nu sagt om studiemedel är det fortfarande många som inte vågar ta studielån eftersom de är oroliga för vad som kan hända om något går snett. Många bor hemma för att hålla nere kostnaderna och kan därför inte skapa sig ett eget liv eller vidareutvecklas. har de stora problem eftersom de anser att studiebidraget är för litet. Många funderar över att halva bidraget går till busskort eller tågkort. Det räcker inte till mycket annat. Vad kan vi göra där? Det är en fråga jag har ställt till mig själv, och jag ställer den även till mina kompanjoner i Alliansen. Den lilla nation vi är måste ta vara på alla som bor här. Många av dessa är ungdomar som kommer från studieovana hem. Jag är en av dem som inte hade haft möjlighet att studera om inte studiemedelssystemet hade funnits. Jag hade med allra största sannolikhet fått glömma högskolestudier. Vi socialdemokrater har högre ambitioner för . Utbildning är nyckeln till framtidens jobb och konkurrenskraft, men också till människors frihet att forma sina egna liv. För att företag och organisationer ska kunna utvecklas måste de kunna rekrytera folk med rätt kompetens. Eftersom vi satsar på fler platser på högskola och universitet, yrkeshögskola, folkhögskola, komvux med mera kommer även studiemedlen att öka. Därför har vi i ett särskilt yttrande till detta betänkande yrkat på att anslaget till studiemedel ökas. Eftersom vårt förslag till ramar för utgiftsområdena inte har vunnit stöd i kan vi inte yrka bifall till vår motion. Vi vill dock framföra följande. Behoven av utbildning är stora och växande. För individen handlar det om att få bättre möjligheter till ett arbete. För samhället handlar det om att tillgodose efterfrågan på kvalificerad arbetskraft och att stärka konkurrenskraft. Högskolestudier är en heltidssysselsättning. Det förutsätter att studenterna har dels en rimlig studiemedelsnivå, dels ett socialt skydd som fångar upp vid såväl sjukdom som föräldraskap och arbetslöshet. Med generella och förutsägbara system skapas en trygghet som väcker människors vilja att ta steget framåt och påbörja studier och också möjligheten att fullfölja dem. sker ett viktigt arbete med att förändra och se över socialförsäkringssystemen. Det är viktigt att uppmärksamma studenters situation i det arbetet. Redan nu vill vi peka på två områden som behöver behandlas: antalet karensdagar, som är 30, och möjligheten till deltidssjukskrivning. 175 (MP): verkar för en öppen högskola, inte en stängd akademi. En öppen högskola är också en tillgänglig högskola en högskola dit olika människor med olika bakgrund och i olika skeden i livet kan vända sig och utbildas och fortbildas genom akademiska studier. Jag är glad för att är ett av de länder där det är mest förmånligt att studera. Det är bra, men det kan bli bättre och bör bli bättre. Rekryteringen till högskolan behöver bli bredare. Fler grupper i samhället behöver hitta dit och få förutsättningar att vara kvar och fullfölja sina studier och ta med sig sina nya erfarenheter ut i arbetslivet eller kanske gå vidare inom akademin. Även om det är förmånligt att studera i är det ibland svårt att leva på studiemedlet. Situationen är mest ansträngd för studerande med barn. Dessutom tillhör de svenska studenterna de mest skuldsatta när de tar sin examen. För att möjliggöra för fler att studera på heltid och för att skapa en mer rimlig försörjning för studenterna vill höja studiemedlet med . Vi gör det genom en ökning av bidragsdelen i studiemedlet och inte i lånedelen, som regeringen vill. Att öka bidragsdelen ökar möjligheten till egen försörjning för studenterna. Det är en viktig skillnad mot regeringens politik. Sammanlagt anslår vi mer än regeringen för detta ändamål. vill även öka stödet till studerande med barn med vid heltidsstudier. Bildandet av familj får inte utgöra ett hinder för den egna bildningen, anser vi. Det är en självklarhet att det ska gå att skaffa barn medan man studerar, likväl som man ska kunna börja studera efter det att man har fått barn och bildat familj. För detta ändamål avsätter vi mer än regeringen. högskolor och universitet ska präglas av kvalitet, mångfald och tillgänglighet. Ett samhälle i ständig utveckling behöver en väl fungerande högre utbildning. En av de viktigaste åtgärderna för att garantera detta är att möjliggöra för alla, oavsett bakgrund, att studera. Men studiemedelssystemet är också ett verktyg för att skapa incitament för dem i samhället som inte har tillräcklig utbildningsnivå för att komma vidare komma vidare in på arbetsmarknaden eller läsa in behörighet och skaffa rätt kompetens för det där jobbet som man vill ha och utvecklas vidare. föreslår därför att unga mellan som saknar fullgod gymnasieutbildning ska ges möjlighet att läsa in gymnasiet på folkhögskola eller komvux med studiemedel utan återbetalningskrav. Stödet kan fördelas av Arbetsförmedlingen som har att bedöma vilka som är i behov av särskilda insatser. Tanken är att det utvidgade stödet ska kunna fungera som en extra skjuts över tröskeln. Därför ges det under maximalt . Därefter återgår individen till ordinarie studiestödssystem. Vi anser att tröskeln för att komma tillbaka till skolan måste bli lägre för den grupp unga som står längst från arbetsmarknaden. Därför satsar vi extra för 5 000 sådana platser. Vi i avsätter dessutom extra medel motsvarande för studiemedel för ytterligare 1 000 platser inom kvalificerad yrkesutbildning och 2 500 platser inom vuxenutbildning. Vi tror på ett utbildningssystem som präglas av öppna dörrar så att fler får en ärlig chans att komma in, lyckas och därmed kunna bidra till samhällsutvecklingen. Studiemedelssystemet ska stötta den visionen. Det ska ge goda förutsättningar så att människors socioekonomiska status inte blir utslagsgivande för huruvida de kan läsa vidare på gymnasiet eller högskolan. När vi nu talar om studiemedelssystemet är det på sin plats att även lyfta fram det faktum att de studiemedelsregler som vi bestämmer ska styra inte bara förutsättningarna för studenterna utan även förutsättningarna för utbildningarna som helhet. går det knappast för högskolorna att lägga upp en kurs som inte pågår under samma antal veckor som det går att få ut studiemedel för. Som det ser ut är det svårt att lägga upp planeringen efter nya pedagogiska rön och låta studenterna ta sina poäng i annorlunda takt eller låta kursen sträcka sig en bit in över sommaren, för då ställer studiemedlet till det för studenterna. Studiemedelssystemet borde vara flexibelt så att det följer högskoleutbildningarna och utvecklingen inom akademin, inte tvärtom. Därmed står jag bakom motion på utgiftsområdet och vill i övrigt hänvisa till vårt särskilda yttrande i betänkandet. 176 (SD): Herr talman och kära kolleger! De styrande politikerna har under skapat ett samhälle med tärande utanförskap, hög arbetslöshet och försämrad välfärd. Av det svenska folkhemmet, det vill säga ett samhälle präglat av gemenskap samt social och ekonomisk trygghet, återstår allt mindre. Det samhälle och den arbetsmarknad som tidigare inrymde en hög grad av inre sammanhållning och en låg arbetslöshet har bytts ut mot ett samhälle av utanförskap, hög arbetslöshet, försämrad välfärd och sänkta ersättningsnivåer. Vi menar och jag menar att övriga partiers politik har passerat bästföredatumet. behöver en ny välfärdspolitik. menar att arbetskraften primärt ska utbildas efter arbetsmarknadens behov. förslag om lärlingsjobb, förstärkt stöd till samt fler komvuxplatser banar väg för en god utveckling för såväl arbetsgivare som arbetstagare. Utöver den generella satsningen på högre utbildning avsätter vi därför även resurser till Myndigheten för som analyserar arbetsmarknadens behov av arbetskraft och sedan avsätter medel till de lärosäten som anordnar utbildningarna. Myndighetens egen bedömning är att fler personer än kan utbildas och få ett arbete, givet ökade medel. Man äskar därför en summa om , vilket enligt skulle räcka till ytterligare 8 000 platser . Detta ska jämföras med regeringens enligt mig bristfälliga och tillfälliga satsning på som endast ger cirka 1 500 platser . menar att det är ansvarslöst att inte tillföra de medel ber om, när vi vet att man faktiskt utbildar inom områden där efterfrågan finns. Därför vill vi tillföra till som vi öronmärker till CSN för kostnaderna för studiestöd, givet de nya utbildningsplatserna. Jag vill påpeka att vi har kunnat ta del av ett pressmeddelande från Myndigheten för som visar att av dem som slutförde sin yrkeshögskoleutbildning hade jobb eller eget företag efter examen. är en anmärkningsvärt hög siffra. Det är därför ytterst beklagligt att regeringen inte ser värdet av och tillskjuter de medel som man ber om. Ett annat led i samma strävan, som dessutom ger bättre möjlighet att komplettera betyg, är vårt förslag om en utökning av antalet platser på komvux. Vi vill anslå för 9 000 komvuxplatser och öronmärka ytterligare , givet ökade studiestödskostnader. 177 (V): Trots att sysselsättningen ökar starkt ligger den svenska ungdomsarbetslösheten klart över genomsnittet i EU. Bakom den höga ungdomsarbetslösheten ligger en utbildningspolitik som inte har lyckats ge alla ungdomar den utbildning de har rätt till. lämnar var tredje elev gymnasieskolan utan fullständiga betyg. Dessa personer löper stor risk att fastna i en rundgång mellan korta anställningar och arbetslöshet. De riskerar att bli långtidsarbetslösa eller att helt slås ut från arbetsmarknaden. Den svenska skolan har blivit alltmer orättvis. 2000 visade att hade en stark position när det gäller likvärdighet. En analys av resultaten i senaste visar att halkat ned från sin topposition och befinner sig på en genomsnittlig nivå. Dels har skillnaderna mellan hög- och lågpresterande elever ökat, dels har skillnaderna mellan hög- och lågpresterande skolor ökat. En rimlig hypotes är att segregationen inom skolan bidrar till att många unga får svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. presenterade Arbetsförmedlingen sin stora rapport om läget på arbetsmarknaden som bekräftar den hypotesen. Den visar bland annat att av de arbetslösa som saknar gymnasieutbildning är . Det här är ett trendbrott. har de äldre varit klart överrepresenterade i den gruppen. Precis som anser Arbetsförmedlingen att studiefinansieringen är avgörande för att locka arbetslösa att utbilda och omskola sig. De ungdomar som har drabbats av nedmonteringen och den minskade likvärdigheten och inte fått möjlighet att få en fullständig utbildning hör till de prioriterade målgrupperna i vår satsning på vuxenutbildningen. Det räcker dess värre inte bara att öka antalet studieplatser för att de ska söka sig till komvux. De som saknar fullständig utbildning från grund- eller gymnasieskolan har inte sällan dåliga erfarenheter av skolan. Steget till utbildning kan vara väldigt långt för många. Ett sätt att uppmuntra till studier är att erbjuda ekonomisk trygghet. Vi vill därför införa ett särskilt studiestöd för unga arbetslösa som läser in eller gymnasiet på komvux eller folkhögskola. De ska kunna få hela studiemedlet som studiebidrag. Bidraget ska vända sig till den som deltar i jobbgarantin för ungdomar och har utvecklingsersättning eller aktivitetsstöd. Inräknat vårt förslag till höjda studiemedel kommer ersättningen att bli . Omräknat till kalendermånad skulle det bli . Det innebär att även de som har aktivitetsstöd får ett incitament att söka sig till vuxenutbildningen. Vi vill också erbjuda arbetslösa som har fyllt gymnasiestudier inom vuxenutbildningen med förmånlig finansiering, aktivitetsstöd eller studiemedel med högre bidragsdel. De som själva söker sig till komvux och får det vanliga studiemedlet kommer med vårt förslag också att få bättre ekonomi eftersom vi dessutom föreslår höjda studiebidrag. Både det ordinarie och det högre bidraget ska höjas. Den som läser in behörighet på komvux och sedan fortsätter att studera på eftergymnasial nivå skulle på så sätt även i fortsättningen kunna få sina lån avskrivna. Kunskap är en demokratisk rättighet, och utbildning måste vara tillgänglig för alla. För är det därför en viktig målsättning att bredda rekryteringen till högskolan. En av de viktigaste åtgärderna för att minska den sociala snedrekryteringen är att skapa ett studiestödssystem som ger social och ekonomisk trygghet. Det är också en förutsättning för studenter att bedriva framgångsrika studier. Bra ekonomiska villkor för studerande gör det möjligt att studera på heltid eftersom det inte finns något behov av att arbeta vid sidan av studierna. har den ekonomiska situationen för studerande uppmärksammats. Enligt olika beräkningar ökade inte studiestödet i samma takt som kostnaderna . Bland annat ökade boendekostnaderna för den genomsnittliga studenten betydligt mer än prisbasbeloppet. Dessutom har studiemedlen sjunkit i förhållande till fattigdomsgränsen . Här går det dessutom att se tendenser till att det sammanfaller med hur andelen kvinnor som studerar har ökat. När debatten om studenters ekonomi tog fart föreslog att studiemedlen skulle höjas med . har studiemedlen höjts successivt av såväl socialdemokratiska som borgerliga regeringar. Det har funnits en relativt stor politisk enighet om att studenternas ekonomi borde förbättras. Trots att studiemedlen har höjts har det inte inneburit att den totala ekonomin för den som studerar har blivit bättre eftersom det nästan bara är lånedelen som har höjts. Det innebär att de studerande själva får betala sin något högre levnadsstandard när de ska återbetala lånen. har andelen lån ökat från till . , 2012, kommer det att motsvara nästan mer i lån. En examen kommer därigenom att bli dyrare. Även för dem som får studiemedel med det högre bidraget har lånedelen ökat från . Den högre skuldsättningen är ett hinder för många att börja studera. Det leder till minskad mångfald och lägre kvalitet vid högskolan. befarar också att det kan leda till att allt fler studenter jobbar mer för att slippa låna, särskilt sedan fribeloppet också har höjts. Det har redan visat sig få negativa konsekvenser för deras studier. Därför anser vi att bidragsdelen måste höjas. vill vi återställa andelen bidrag till den tidigare nivån på av totalbeloppet. Sedan vill vi att andelen bidrag ökar stegvis till . På samma sätt vill vi återställa det högre bidraget till av totalbeloppet. Eftersom vi har andra ramar har vi endast ett särskilt yttrande som jag hänvisar till. 178 (M): Efter en lång dag av som alltid mycket angelägna debatter för riket och landets angelägenheter är det äntligen dags för utbildningsutskottets frågor. Jag säger äntligen inte bara därför att klockan närmar sig halv tio utan därför att detta är frågor som är oerhört angelägna. Om utskottschauvinismen ursäktas så här , åtminstone i det sällskap som är här , kan jag säga att detta kanske på många sätt är de viktigaste frågorna av alla. Det enkla skälet är att utan en utbildning är man inte för livet. Utan en bra utbildning har man svårt att hävda sig. Då kan vi aldrig nå våra ambitioner om ett kunskapssamhälle, och vi kan vinka adjö till drömmarna om en kunskapsekonomi och så vidare. Hela målet för utbildningspolitiken måste handla om precis detta: möjligheten för studenter att förverkliga sina drömmar och möjligheter för oss att göra till ett ännu bättre land att leva i. Betänkandet om studiestöd är en viktig pusselbit för att nå fram till dessa mål. Det är klart att även om vi har lite olika utgångspunkter blir det alltid lite märkligt i en sådan här debatt, särskilt efter att ha lyssnat till den samlade oppositionen. Det ligger ju lite i dess natur att man ska måla upp en lite mer negativ bild. Men låt oss inte heller vara oärliga; vi är överens om mycket av utgångspunkterna. Vi tycker alla att det är viktigt att vi har ett generöst studiestödssystem. Vi tycker alla att det är viktigt att utbildning finns tillgänglig för alla. Det finns ingen motsättning. Konflikten i svensk politik även om det kan låta lite annorlunda i en sådan här debatt vilket kan vara bra för debattens skull är inte att det finns en grupp som tycker att vi ska ha ett bra och generöst studiemedel och en annan grupp som inte tycker det. Så ser det inte ut. Konflikten handlar möjligtvis om att vi kan ha en liten tävling i vem som för tillfället sockrar budet mest och vill vara mest generös. Det är ofta så det blir när man debatterar detta. Jag tycker att det känns positivt att kunna konstatera att vi trots en svår finanskris och tuffa tider på många sätt har kunnat göra viktiga förbättringar. Vi har kunnat göra reformer på detta område som den tidigare regeringen inte ens klarade av att göra i högkonjunktur. Det är det intressanta som också förtjänar att diskuteras. Lite grann tycker jag också att man ska ta tillfället i akt att titta på hur det ser ut i vår omvärld. Titta på många av våra grannländer, där det enda man nu diskuterar är vilka nedskärningar man ska göra, vilka besparingsprogram man ska anta och vilka skatter man ska höja! I många av dessa länder är studenter såklart en av de grupper som får betala. Vi är inte i det läget, utan vi har i stället kunnat genomföra förbättringar och förändringar som leder till positiva resultat för studenter. Det tycker jag känns bra. Som ni vet har vi gjort ett par viktiga höjningar av studiemedlet av precis de skäl som också många av företrädarna för oppositionen har påtalat. Studiemedlen hade urgröpts . Det var svårt att få pengarna att räcka till. Vi har kunnat leverera under förra mandatperioden och har äntligen kunnat komma upp i de nivåer som bland annat studentorganisationer brukar säga är de rimliga. någonsin går studentbudgetarna ihop. Det blir inga mängder av pengar över, men det börjar närma sig ett läge i exempelbudgeten där det går ihop. Det är klart att vi ska fortsätta satsa och kunna göra mer, men det där är en viktig förändring.