prot · GY0944 · 2011-01-20 00:00:00 — Talmannen meddelade att (M) anhållit om entledigande från uppdraget som ersättare för talmannen . Kammaren biföll denna anhållan. 2 § Anmälan om ny ersättare för talmannen Talmannen anmälde att (M) skulle tjänstgöra som ersättare för talmannen . Jag hälsar statsråden välkomna till dagens frågestund. 2 (S): Effekterna av regeringens misslyckade sjukförsäkringsreform är nog väl kända i denna kammare. Sedan utförsäkringsgarantin trädde i kraft har tusentals människor tvingats lämna sjukförsäkringen och i stället hänvisats till socialbidrag. Vi har sett hur personer med cancer, KOL, ms och andra sjukdomar har kastats ut ur försäkringen deras ekonomiska trygghet och hänvisats till Arbetsförmedlingen där en jobbcoach utan resurser eller möjligheter till rehabiliteringsinsatser förtvivlat ska försöka hjälpa dem. Vi har sett hur svårt handikappade hänvisats till socialbidrag när de nollklassats. Vi ser att 40 000 redan har utförsäkrats och att risken är uppenbar för att ytterligare 40 000 kommer att utförsäkras. Det behövs förändringar på kort sikt och på lång sikt. Min fråga gäller förändringarna på kort sikt. I denna kammare utlovades att det ska komma förändringar i närtid för att ta hand om de akuta problemen i sjukförsäkringen eller senast under vårvintern, sade statsrådet. När regeringens propositionslista kom kunde vi se att det inte kommer några förslag till som gör det möjligt att behandla frågan . Talade ni inte sanning när ni avslog våra förslag om konkreta förändringar i sjukförsäkringen? Min konkreta fråga till statsrådet är: När blir det förändringar i sjukförsäkringen så att människor inte kastas ut, utförsäkras, i den omfattning som sker? 3 Statsrådet (M): Regeringens framgångsrika sjukförsäkringsreform, som bygger på den analys som vi ärvde från Socialdemokraterna och därefter i mycket bred enighet förädlade och gjorde bättre, och dessutom vågade genomföra, är ett annat sätt att beskriva den grundläggande reform vi har genomfört. Jag noterar att språkbruket hos oppositionen varierar från dag till dag när man ska beskriva vad som varit bra och vad som varit dåligt. Jag har varit mycket tydlig på den här punkten. Det är i grund och botten en mycket bra reform, men där finns också en del saker som måste bli bättre. Jag har sagt, senast i utskottet och utskottets ledamöter var närvarande, att vi kommer att återkomma med våra förslag till förändringar. Exakt i vilka former vad som blir särpropositioner, vad som blir förändringar på annat sätt, vad som går in i budgetpropositionen kommer vi också att återkomma till. kommer vi med förslag om vad som ska reformeras. 4 (S): Tack för svaret! Vi kan tvista om det, men jag tror att statsrådet är tämligen ensam, möjligtvis med undantag av andra regeringskolleger, om att beteckna sjukförsäkringsreformen som framgångsrik. Jag tror att alla de tusentals människor som drabbats av den, alla läkare, alla professionella inom sjukvården som sett effekten av den, alla fackliga organisationer som sett hur medlemmar utestängts från ekonomisk trygghet när de blivit sjuka eller arbetsskadade, alla dessa har en helt annan uppfattning om effekten av den sjukförsäkringsreform som drivits igenom. Här får vi inte något svar på frågan när förslagen kommer. Om förslagen ska hinna hanteras av under riksdagsåret måste de komma senast . Det finns i den propositionslista som regeringen lagt på bord inte något förslag om en proposition eller andra förslag på sjukförsäkringsområdet senast . Min fråga till är därför återigen: Kommer regeringen att snabbt åtgärda detta och komma med förslag, eller tvingas vi åter ta till utskottsinitiativ för att pressa regeringen till att göra förändringar i en dålig sjukförsäkring? 5 Statsrådet (M): hade vi passerat hundra dagars arbete. Det är en viktig tid för att hinna logga in i saker som är svåra och att göra det noggrant. Det är också en viktig tid för då vet man vad som ska göras. Mitt besked kvarstår: Vi återkommer med våra förslag till förändringar. Det har gällt , och det gäller fortsatt. Det kommer inte att förändras på den punkten. Däremot vidhåller jag nog att hälften så många sjukskrivna och hälften så länge är en enorm framgång. Det förringar dock inte de bekymmer som finns till exempel för nollklassade, vilket i sin tur inte ska förringa det faktum att antalet nollklassade berodde på att det fanns en temporär, tidsbegränsad, förtidspension som var en dålig form och som vi nu har tagit bort. Saker får konsekvenser. Det ska man vara noga med. Men bara för att man har en dålig grund att börja från ska man inte avstå från att göra nödvändiga förändringar. Det har vi gjort, och ser vi att det finns en del problem. Därför återkommer vi och löser de problemen. Effekten av det svenska biståndet 6 (M): Jag har en fråga till biståndsministern. lämnade regeringen någonsin en skrivelse till om biståndets resultat. Där sägs att det på ett övergripande plan inte går att fastställa några positiva effekter av svenskt bistånd. Det innebär att vi inte vet om några av de hundratals miljarder vi satsat på bistånd i fattiga länder över huvud taget haft någon effekt. Inte heller vet vi om den effekten i så fall varit positiv eller negativ. finns det en omfattande vetenskaplig litteratur som pekar på att bistånd faktiskt har negativa effekter på ett lands institutioner, som är den viktigaste utvecklingsfaktorn. Vi som är starkt engagerade i att förbättra fattiga människors levnadsvillkor måste göra det som fungerar och absolut undvika det som inte fungerar. Min fråga är därför: Vilka åtgärder avser ministern att vidta till följd av denna insikt om frånvaron av belägg för biståndets positiva effekter för att säkerställa att biståndet inte försämrar möjligheterna för fattiga människor? 7 Statsrådet (M): Ja, det stämmer att vi nu börjat ge en resultatåterkoppling till . Det gör vi just för att vi inte bara ska diskutera input utan också se vad vi har för resultat och vad de leder till. Vi kommer även att införa en transparensgaranti i biståndet så att fler ska kunna vara delaktiga i att utvärdera och granska och för att vi ska lära oss mer. Ett sätt att förbättra det svenska biståndet är att vi fokuserar så att vi vet vad det faktiskt leder till. Det skulle jag vilja säga är det största bekymret. Vi har inte tillräcklig samlad kunskap för att kunna dra slutsatser. Jag vill förändra det svenska biståndet så att det alltmer ska främja just tillväxt och verka mot fattigdom och förtryck eftersom dessa ofta är sammanlänkade. Därför är jag glad för att vi inte bara har ett generöst bistånd i utan numera också ett ambitiöst bistånd. Därigenom kan vi stötta frihetskämpar i , bidra till att bygga upp institutioner som behövs för att marknadsekonomin ska fungera bättre och stötta människor så att de kan utkräva ansvar. Vi gör också mycket på hälso- och utbildningsområdet, vilket är förutsättningen för att människor ska kunna förbättra sin vardag. I allt väsentligt är jag stolt över det svenska biståndet, men mycket återstår att göra. Framför allt måste bli duktigare på att kräva bättre resultatåterkoppling och också ha förmåga att analysera resultaten. 8 (M): Jag tackar så mycket för svaret. De reformer som biståndsministern pekar på är viktiga reformer som förbättrar kvaliteten i biståndet. Det är naturligtvis välkommet att ministern särskilt poängterar att ska granska biståndets effektivitet tydligare. adresseras inte den övergripande frågan till fullo, skulle jag vilja påstå. Vi kan fortfarande inte vara säkra på att vi inte gör saker med vårt bistånd som undergräver förutsättningarna för fattiga människor. Ifall någon endaste biståndskrona går till det är det katastrofalt. Hur ska vi kunna garantera att inte någon del av vårt bistånd försämrar institutionerna och därmed fattiga människors möjligheter? 9 Statsrådet (M): Jag är inte bara stolt över den biståndsreformering som den borgerliga alliansregeringen har gjort, utan jag är också medveten om de risker biståndet verkar i risk för att det skapar miljöer som underlättar korruption, risk för att det sammanblandas och stöttar regimer. Det finns en mängd risker och problem som är förknippade med biståndet, men bara för att det är svårt tycker jag inte att vi ska sluta med det. Jag tycker att vi ska reformera det. Tillsammans med andra försöker vi nu ha en internationell reformagenda för mer verkningsfullt och mer resultatorienterat bistånd som också är mer transparent. Det tror jag är ett sätt att visa att vi bryr oss och att vi vill ta vår del av ansvaret för utveckling i hela världen. 10 (MP): Jag välkomnar att regeringen nu backar efter påpekanden och lovar att ta fram fakta om situationen för de utförsäkrade. Det är välkänt inom folkhälsoforskningen att ekonomisk och social trygghet är hälsofrämjande. Oro för den personliga ekonomin kan försvåra rehabilitering eller möjlighet att delta i utbildning. Att veta hur det går för människor är grunden för att kunna förbättra deras situation. , när den nya så kallade rehabkedjan infördes, har antalet unga förtidspensionärer ökat med 5 300 personer. Sjuk- och aktivitetsersättning är den enda ersättning i sjukförsäkringen som kan betalas ut till personer som inte hunnit jobba och få sjukpenningrundande inkomst. Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att unga människor ska få rehabilitering i stället för att förtidspensioneras? 11 Statsrådet (M): Det är i grund och botten två frågeställningar. Jag har inget emot att vi verkar oense om saker och ting, men när man egentligen inte är oense måste man inte heller verka oense. När det gäller återrapporteringen om vad som händer med människor tror jag att det var ett rent missförstånd. pekade vi på att detta är en väsentlig fråga. Oron man upplever på grund av bland annat ekonomiska omständigheter när man går från till Arbetsförmedlingen är viktig att ta på allvar. Vi skrev i regleringsbrevet till att det är en viktig sak att återrapportera exakt hur det går för människor i alla tänkbara avseenden. Vart tar de vägen, hur är ekonomin? Det fanns inga konstigheter i detta. Det var bara det att det inte fanns något gammalt uppdrag att återkommande göra detta. Vi kommer att redovisa precis de informationer som kommer fram den vägen. Den andra frågan, om den dramatiska utvecklingen med unga förtidspensionärer, är egentligen mycket bredare. Det är en mycket större fråga än vad jag lyckas avhandla här på de som är kvar. Jag tycker att det är en otroligt viktig fråga. 12 (MP): Som vi hört tidigare här finns det inte med på propositionslistan att det ska komma några akuta förslag som kan ta tag i problemet. Att unga människor blir sjukpensionärer i allt högre grad är någonting som vi måste se över snabbt för att kunna göra större insatser, så att man slipper detta. Jag hade hoppats att det skulle finnas med förslag om det och att det skulle finnas en ambition från ministern att ta fram konkreta förslag. Jag tror inte att det går att fixa det på en gång, men det borde åtminstone gå att vidta några åtgärder, så att man får livsinriktad rehabilitering. hänvisas man direkt till förtidspension, till exempel om man har en neuropsykiatrisk funktionsnedsättning, vilket jag tycker är oacceptabelt. När det gäller siffrorna var det faktiskt så att det inte fanns någon statistik senare än . Det har heller inte efterfrågats, något som vi också hade uppe på utskottet när vi frågade ut generaldirektör. Hon säger tydligt att de inte har tagit fram det eftersom det inte är någon som frågar efter det. Det tycker jag är anmärkningsvärt. 13 Statsrådet (M): frågar vi uttryckligen efter detta. Vi vill ha all sådan information. Där fanns ingen skillnad i uppfattning, vill jag påpeka. Vi har ungefär 6 700 nya unga förtidspensionärer . Det är de som per definition har aktivitetsersättning, som det heter. Det har gjorts en modern utredning i den frågan, av . Den pekar på några saker som precis har remissbehandlats. Vi har precis fått remissammanställningen. Där finns möjlighet att återkomma. Det löser bara en del av problematiken, det vill säga det som handlar om förlängd skolgång. Av administrativ dumhet leder vi i in människor direkt från förlängd skolgång, bland annat från särskolan, rätt in i förtidspension. Den är förvisso inte avsedd att vara för evigt, men i praktiken leder av fallen till en andra omgång. Vi vet att väldigt få går från aktivitetsersättning, det vill säga förtidspension, tillbaka till arbete. Vi har en annan grupp som består av ungefär 1 200 personer som har mycket allvarliga medfödda eller förvärvade utvecklingsstörningar eller andra skador som gör att de har det väldigt svårt. Det är en stor och komplex fråga. Vi kommer att återkomma till den. Jag har sagt att direkt efter frågan om sjukförsäkringen är unga förtidspensionärer vår högst prioriterade fråga. 14 (KD): Jag har en fråga till landsbygdsministern. Den handlar om ålfisket, som har stoppats på . Det har inte stoppats på östkusten, men det finns nu 90 ålfiskare i som står utan arbete och ersättning. inom har vidtagit åtgärder på eget initiativ. Man har minskat fisket , man har höjt minimimåttet på de ålar som fångas och man har lagt ett förslag om hur ålen bäst ska kunna reproduceras, ett förslag som jag tycker är bättre än förslag. Vilken är landsbygdsministerns uppfattning om att det råder stopp bara på och att ålfiskarna står utan arbete och ersättning? 15 Landsbygdsminister (C): Låt oss konstatera och vara överens om att den ål som vi har, vill ha och ska ha i vår natur är på gränsen till utrotning. Återvandringen från lekplatsen är bedömd att vara kanske högst av vad den var en gång. Av det skälet har vi i Europeiska unionen enats om en ålåterhämtningsplan, vilket innebär att länder är skyldiga och förpliktade att vidta åtgärder för att stärka det utrotningshotade beståndet. De direkta besluten är i vårt land överlåtna på myndighetsnivå. 16 (KD): Som jag sade har ålfiskarna vidtagit en del åtgärder för att göra sin insats. Precis som landsbygdsministern säger är det från ålen kommer. Men det är också så att det stora problemet finns längre söderut, i , och , där man tonvis fiskar ål som är och skickar den till , där den planteras in för att sedan skickas tillbaka till . Där sker en väldigt stor åtgång. Det är ett rovfiske på ål som vi inte alls har här i . Jag tycker i det perspektivet att 90 ålfiskare i skulle kunna få hålla på med sitt fiske. Men hör jag att landsbygdsministern har haft uppe det här i EU. Jag skulle vilja fråga om du fortsatt vill ta upp frågan inom Europeiska gemenskapen på till exempel ett ministerrådsmöte. 17 Landsbygdsminister (C): Jag rekommenderar dem som har synpunkter på myndighetsbeslut att ta dialogen och diskussionen direkt med berörd myndighet. Vi har den ordningen i vårt land att mycket av de direkta besluten, som ibland är ingripande för människor eller verksamheter, fattas av myndigheter. Beståndsutvecklingen skiljer sig lite åt. Utan att kunna vara exakt vad gäller siffror vill jag ändå säga att den norra delen av , inkluderande , är betydligt mer utsatt för minskningen av återvandringen än vad den södra delen av är. Ålåterhämtningsplanen är alltså sådan att den är lite flexibel beroende på beståndsutvecklingen i respektive medlemsstat i Europeiska unionen. Någon medlemsstat har till och med förbjudit allt fiske, vilket vi inte har bedömt vara nödvändigt än så länge i vårt land. Övergrepp mot barn av dömda pedofiler 18 (SD): I veckans kunde vi alla bevittna hur den svenska rättspsykiatrin hjälpte en man som dömts vid upprepade tillfällen för väldigt grova övergrepp mot barn. Man hjälpte honom att skaffa lägenhet i ett område fullt av barnfamiljer, där pedofilen bodde under sina generösa permissioner. Föräldrarna i området var helt ovetande om mannens bakgrund och hade därför heller inga möjligheter att skydda sina barn. visade det sig att mannen hade begått ett nytt övergrepp mot en flicka. Det här fallet är långt ifrån unikt i . Vi har gång på gång kunnat bevittna hur dömda pedofiler släpps ut efter hånfullt låga straff för att sedan kunna begå nya övergrepp. Jag anser att detta är en fråga av allmänpolitisk karaktär, och jag vill därför rikta min fråga till landsbygdsministern: åtgärder ämnar du vidta i syfte att förebygga och förhindra att fler barn utsätts för den här typen av överfall? Det kan till exempel vara att införa ett offentligt register över dömda pedofiler, så att vi kan ge barnfamiljer den där lilla extra tryggheten. 19 Landsbygdsminister (C): Vad beträffar det relaterade enskilda ärendet får jag precis som i det tidigare svaret hänvisa till aktuell myndighet. Det är institution eller myndighet som fattar de beslut som rör enskild, speciellt i det här fallet. Vad gäller den generella frågeställningen om att kungöra och offentliggöra dömda människors identitet pågår vad jag känner till inget sådant arbete i . 20 (SD): Jag får beklaga att något sådant arbete inte finns. I , där en åttaårig flicka som hette mördades av en tidigare dömd pedofil, blev det väldigt blandade känslor och många var väldigt upprörda. Detta resulterade i en ny lagstiftning som heter Sarahs . Man har haft denna lag på försök i fyra distrikt. Efter utvärdering kan man uppskatta att man har lyckats rädda 60 barn från att våldtas av pedofiler. Detta är en åtgärd som skulle kunna rädda oskyldiga barn. får vi höra att något sådant arbete över huvud taget inte pågår. Jag tycker att det är oerhört beklagansvärt. Jag tycker att du, , ska ta med dig detta till regeringen och försöka trycka på i den här frågan, så att våra barn kan få ett lite tryggare samhälle. 21 Landsbygdsminister (C): Frågan i sig är ett medskick till regeringen. Jag sysslar dagligdags inte med den här typen av frågor, därav mitt svar tidigare. Mitt svar kvarstår: Vad jag känner till pågår inget sådant arbete i . arbete för demokrati i 22 (C): Som centerpartist och liberal tycker jag att det är viktigt att EU är den goda stormakt det ska vara. och jag säger att EU har ett ansvar både som demokratisk förebild och som den aktör på världsarenan som omsätter vackra ord till handling. Jag var valobservatör i . Jag besökte nio vallokaler. Det jag såg var en välregisserad teaterpjäs som kallades för ett val. Sedan var jag med på torget och såg hur människor blev misshandlade av polisen. Jag fick direkt känslan av det som var under tid. Min fråga går till min liberala kollega, : Hur kommer vi som svenskar att agera inom EU för att trycka på att säkerställa en demokratisk utveckling? 23 Statsrådet (FP): Jag vill tacka riksdagsledamoten för den här frågan. Det är en oerhört viktig fråga. , , ägde detta val rum. Det var absolut inte demokratiskt på något sätt. Vi såg ett övervåld och hur den politiska brutaliteten var total. Jag bär i kammaren den vitryska oppositionens knapp. Vi var också flera som demonstrerade i går vid tillsammans med ledare för den vitryska oppositionen. är det väldigt viktigt att vi går vidare från bara starka ord och tydlig retorik mot diktaturen. Europeiska unionen måste agera tuffare och tydligare på många fronter. Det handlar om att återinföra och bredda sanktioner, som är ett viktigt steg. Det handlar också om reserestriktioner och om att rikta åtgärder mot fler personer i ledarskiktet. Men vi får heller aldrig vika en tum i stödet för den fria oppositionen. Där måste vi vara konsekventa och generösa. 24 (C): publicerade 2008 en studie som visade på att i av fallen funkar inte isolation, alltså sanktioner. Jag tror dock på politiska sanktioner snarare än sådana som rör handel eller samtal. Utbyte leder självklart till en mer genomgående förändring. Min fråga är: När vi talar om lite hårdare tag mot som statsapparat, hur kan vi då säkerställa att den vitryska oppositionen eller vanliga vitryska medborgare inte kommer i kläm genom EU:s hårdare åtgärder? 25 Statsrådet (FP): Jag håller helt med om analysen. På samma sätt som vi är tuffa mot regimen ska vi vara väldigt generösa mot det vitryska folket. Det är som ska straffas, inte folket. Vi vill öka stödet till olika frihetsaktivister och till oberoende medier. har både utrikesminister och biståndsminister fört samtal med oppositionen på plats, med olika aktivister och också med den svenska biståndsvärlden. Det handlar om att framför allt göra det lättare och billigare för vanliga vitryssar att komma till Europeiska unionen. Jag vet att det kommer att tas beslut och hållas en stor debatt om detta i . Enskilda länder måste ha tydligare bistånd. EU måste ha ett kraftfullare utrikespolitiskt budskap. Också civilsamhället spelar en otroligt viktig roll. Avslutningsvis: Budskapet måste vara unisont och glasklart. Det är regimen som ska straffas inte folket, som är värt samma frihet som vi har härinne. 26 (V): Jag har en fråga till landsbygdsminister . startade regeringens jakt på 20 vargar. Närmare 7 000 jägare ska skjuta 20 vargar. Det innebär drygt 300 jägare på varje djur. Detta sker trots att vargen är fridlyst i och trots att man redan nu får skjuta vargar som skyddsjakt, till exempel om man som lantbrukare känner sig hotad av en varg. EU:s miljökommissionär har haft en kommunikation med den inför den här vargjakten. Man har inte velat att regeringen skulle starta den här jakten. säger EU:s miljökommissionär att han inte kan göra annat än att inleda ett formellt förfarande mot . Det kan sluta i . Jag vill veta vad regeringen kommer att göra . Kan ni blåsa av vargjakten? Det är ju fortfarande några vargar som jagas därute. Vilka andra åtgärder tänker ni vidta, så att vi inte hamnar i domstolen? 27 Landsbygdsminister (C): Regeringen har lämnat en proposition till om rovdjursförvaltning. Denna proposition har, om jag minns rätt, i alla sina delar antagits av majoritet. Regeringen har att fullfölja det riksdagsbeslut som är fattat, vilket innebär att det är möjligt med jakt om än en begränsad sådan på varg i vårt land. Denna jakt, som är beslutad av myndighet och inte av regeringen, uppgår till 20 vargar, helt korrekt, och den kommer, därest myndighet inte sätter stopp för den, att fullföljas. 28 (V): Detta handlar ju om en icke-selektiv jakt. Man kan alltså skjuta vilka vargar som helst. , liksom , är det friska och genetiskt starka djur som har skjutits. Det handlar om fyra alfadjur. Det är två märkta djur som har skjutits i jakten. Regeringen säger att man gör detta för att stärka vargstammen. Sedan ska man inplantera nya vargar i . Tycker inte landsbygdsministern att det känns bakvänt? Först skjuter man en massa djur, sedan ska man inplantera nya djur. Varför inte åtminstone börja i andra ändan? 29 Landsbygdsminister (C): En viss selektivitet finns beroende på att jakt inte är tillåten i alla delar av landet. Vissa revir är undantagna även om de ligger i ett län där jakt på ett begränsat antal ett mycket begränsat antal vargar är tillåten. Det beslut som har fattat på förslag av regeringen innebär att vi ska förstärka den genetik som är bevisat dålig i den svenska vargstammen genom införsel, inplantering eller liknande. Det är såväl som regeringens bedömning att den här jakten är nödvändig. Åtgärder mot våldsbejakande islamism 30 (FP): beställde regeringen en rapport om radikal islamism. Det har varit en serie där man bland annat har tittat på vitmaktmiljön och personer som hoppat av vitmaktmiljön. Säkerhetspolisen lämnade en rapport som slog fast att ungefär 200 personer kan förknippas med så kallade våldsbejakande islamistiska rörelser. Efter det har den första självmordsbombningen inträffat i . Frågan är väldigt aktuell. Det är viktigt att höra vad regeringen gör med anledning av detta. Jag vill därför ställa en fråga till EU- och demokratiminister . Under sitt besök i refererade hon bland annat till den verksamhet som i har när det gäller Exit och avhoppare från vitmaktmiljön. Frågan är vad regeringen kan göra när det gäller den här gruppen. 31 Statsrådet (FP): Jag vill tacka för en fråga som är väldigt angelägen och som många svenskar diskuterar just . Det var ett fruktansvärt vidrigt terrordåd som skedde i .