prot · GZ0916 · 2011-10-13 00:00:00 — har asylsökande kurder hungerstrejkat och inlett protestaktioner mot svenska myndigheters handläggning av deras ansökan. Det handlar om kurder som är anhängare av yari- eller yarsanireligionen och politiska aktiva kurder som har varit aktiva i både och sitt hemland . Dessa människor har verkat som Peshmergagerillasoldater och journalister. Av den anledningen riskerar de dödsstraff om de skickas tillbaka till . Jag frågar migrationsministern : Vilka åtgärder tänker ni vidta med anledning av detta? 35 Statsrådet (M): har ett rättssäkert asylsystem för att pröva de ansökningar som kommer oss till handa från människor som söker skydd i . Den ordningen bygger på en tvåinstansprövning där och sedan migrationsdomstolarna undersöker huruvida människor har rimliga skäl för att få lov att stanna. Jag ska naturligtvis inte här som minister föregripa sådana prövningar, lägga mig i dem eller ens en gång bedöma huruvida prövningarna har varit rätt eller fel. På samma sätt förhåller det sig med alla andra ärenden som prövas i vårt rättssystem. Det är inte för ministrar att kommentera detta. Däremot kan jag konstatera att den som efter en avslutad prövning får ett nej på sin ansökan naturligtvis ska lämna . Då har behovet av skydd utretts. Om man har fått ett nej är man också förpliktad enligt internationell rätt och folkrätten att återvända hem, precis som landet i fråga enligt folkrätten är förpliktat att ta tillbaka sina egna medborgare. 36 SHADIYE HEYDARI (S): Tack, statsrådet, för svaret! Det är ingen nyhet vare sig för regeringen eller för oss hur behandlar de av sina medborgare som är regimkritiker. Respekt saknas för demokrati, mänskliga rättigheter, yttrandefrihet och trosfrihet. Människor fängslas , och många avrättas på grund av sina politiska uppfattningar. Jag vet att migrationsministern inte kan lägga sig i enskilda ärenden. Men regeringen har dock möjlighet att öppna ärendet och låta dessa personer får humanitärt och politiskt skydd i på grund av den situation som råder i . 37 Statsrådet (M): Nej, det har inte regeringen alls. har vi en ny ordning i som i bred politisk enighet har beslutat om. Det är en ordning där migrationsdomstolar fattar beslut och där Migrationsöverdomstolen som sista instans är den enhet och institution som sätter praxis. Regeringen har ingen roll i att sätta praxis. Vi kan följaktligen inte heller vare sig öppna eller stänga något ärende. Det är ett felaktigt påstående. Det är viktigt att i detta sammanhang understryka att man alltid som enskild asylsökande har möjlighet att anföra så kallade verkställighetshinder. Det kan det juridiska ombudet eller personen själv anmäla under processens gång. Då prövas också detta av domstol och myndigheter. Den möjligheten finns alltid. Det är inte så att på något vis undandrar sig sitt ansvar att pröva asylansökningar. Det gör vi alltid. Men på den enskilde faller också ansvaret att ta konsekvenserna av att man får ett nej i asylprocessen. Detta har vi enligt internationell rätt, folkrätt och också enligt EU:s direktiv på området, asylprocedurdirektivet och skyddsgrundsdirektivet, rätt att säga ifrån om. 38 (M): Jag har en fråga till biståndsminister som handlar om millenniemål 4 och hur vi ska uppnå det. Barnadödligheten i världen har sjunkit från 12 ½ miljon till 8,8 miljoner enligt statistiken . Minskningen beror bland annat på breda vaccinationsprogram, insatser mot malaria och tillgången på rent vatten. Trots att framstegen är stora är bara tio länder av 67 med hög barnadödlighet inne på vägen att de ska nå kraven på minskad barnadödlighet. Därför är min fråga till : Vad är regeringens planer för att fortsätta för att uppnå millenniemål 4 om minskad barnadödlighet i de övriga länderna? 39 Statsrådet (M): Tack till ledamoten! Det är viktigt att vi diskuterar den här frågan i dessa tider av finansiell oro med tanke på hur det ser ur i vår värld, av solidaritet och också av omtanke om morgondagen och de många barn som far illa i vår värld. Allt fler unga människor växer upp på jordklotet, men alltför många överlever inte sin egen födelse. Det är därför som regeringen nu kraftsamlar för att uppnå millenniemålen. Vi kan göra mer inom ramen för vårt utvecklingssamarbete. Det är just därför som vi tittar väldigt mycket på det millenniemål som ledamoten nämner och också tittar på: Vad är det speciellt som fungerar? Jag har satt upp en ambitiös målsättning om att vi ska försöka att hjälpa 250 000 barn . Det är därför som vi gör mer på vatten och sanitet och för mödraöverlevnad. Vi försöker också se till att kunna få barn att vara friskare för att få ökad motståndskraft. Vi vet att detta fungerar. Men vi behöver nå fler barn för att kunna se till att de överlever sin femårsdag. 40 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Jag är jättestolt över att har målet att ge av bni i bistånd. Jag hoppas att den kan uppmuntra fler länder att vidta samma åtgärder för att uppnå millenniemålen. 41 Statsrådet (M): Det var just därför jag nämnde att fler behöver göra mer. Det finns väldigt mycket luckor därute. Det är också så att enskilda regeringar, även om det är ett utvecklingsland, har ett ansvar att se till att man skapar de bästa förutsättningarna för kvinnor som föder barnen och också för att barnen ska kunna överleva. Det är därför som millenniemålen handlar väldigt mycket om vår egen förmåga att bidra. Men det handlar också om i vilken miljö detta stöd tas emot. Vi jobbar väldigt hårt med både kvinnors och barns rättigheter. 42 (MP): Min fråga är till migrationsminister . undertecknade och en samförståndsöverenskommelse som bland annat reglerar vilka personer som landet ska ta emot, det vill säga asylsökande som har fått avslag och utvisningsbeslut. vädjar irakiska regeringen. Jag hörde det själv i , och jag talade med irakiska regeringen i går. Den vädjar om att inte längre ska skicka tillbaka människor med tvång. Man säger ja när människor frivilligt åker tillbaka men inte när de skickas med tvång. Min fråga till ministern är: Avser ministern att tillmötesgå vädjan att inte skicka tillbaka asylsökande med tvång? 43 Statsrådet (M): Det som tar upp är en viktig och angelägen fråga. har tagit emot många människor från som har sökt skydd i vårt land. Men vi har inga möjligheter att erbjuda uppehållstillstånd för människor som saknar asylskäl. Det är viktigt att man reglerar återvändandet för dem som har fått avslag på sina ansökningar. Därför undertecknade tillsammans med den irakiska regeringen ett avtal som formaliserar återvändandet och ser till att det sker i enlighet med folkrätt och internationell rätt, att alla papper är i ordning när människor återvänder, och så vidare. Vi har inte nåtts av några propåer av den irakiska regeringen att man vill förändra eller säga upp avtalet. Vi har inte mottagit någon officiell begäran från den irakiska regeringen om att omförhandla de avtal om är i kraft, utan de fortsätter att tillämpas precis som . Avtalet kan naturligtvis sägas upp när som helst, men så har inte gjorts. Jag vill också gärna understryka att samarbetet mellan irakiska och svenska myndigheter fungerar väldigt väl och har gjort så sedan återtagandeavtalet skrevs . Det är dessutom inte det enda återtagandeavtalet har. Sådana har vi med många länder. 44 (MP): Om jag har förstått saken rätt signalerar den irakiska regeringen att det finns olika tolkningar av 2 § 4. menar: Vi har sagt att alla som vill komma tillbaka till är välkomna, alla irakier, men inte de som man skickar med tvång. Vilka möjligheter finns det att omförhandla just den punkten? Vad har ministern för svar? 45 Statsrådet (M): Mitt svar är precis detsamma som jag gav. Vi har inte fått några signaler, några propåer eller några framställningar från den irakiska regeringen om att man vill omförhandla eller säga upp återtagandeavtalet. Till dess att vi får några sådana propåer tänker jag inte vidta några åtgärder. I sak kan man också säga att det säger sig självt att om man får avslag på sin asylansökan så finns det två alternativ, att lämna frivilligt eller med tvång. Regeringen ser gärna att människor lämnar frivilligt. Om vi tittar på de senaste årens siffror har ungefär 11 000 lämnat frivilligt och åkt tillbaka till , och 2 000 skickats tillbaka med tvång. De siffrorna talar också sitt tydliga språk. framställs det lite annorlunda. Vi kan notera att majoriteten som lämnar och åker tillbaka gör detta helt frivilligt. Så tycker jag också att det huvudsakligen ska vara. Men om människor inte vill lämna frivilligt följer av avtalet att vi har rätt att beordra människor, och därmed också tillämpa tvång, för att skicka tillbaka dem ut ur . Det kommer vi också att göra. 46 (M): Min fråga går till statsrådet , och den handlar om rådgivning och förvaltning av fonderna i premiepensionssystemet. Flera stora premiepensionsrådgivare har egna fonder i pensionssystemet. Det finns också banker som placerar i egna fonder när de ska sköta förvaltningen åt kunden. Man fungerar då som rådgivare när det gäller vilka fonder som ska väljas som man marknadsför sina egna produkter. Som fondförvaltare ska man alltid se till att göra den placering som man bedömer ger bäst avkastning för kunden. Det ska inte finnas någon som helst misstanke om att förvaltaren gynnar egna fonder, som kanske i vissa fall ger sämre avkastning för kunden. Här finns naturligtvis ett eget ansvar för hur placeringen ska ske, men jag vill ställa frågan om hur statsrådet ser på denna utveckling och den risk för intressekonflikter som kan uppstå mellan förvaltning och rådgivning när rådgivaren har egna fonder. 47 Statsrådet (M): Jag tackar för frågan. Jag tycker att det är en viktig fråga. Rent allmänt är det så, och i synnerhet i den finansiella sektorn, att kunden ofta är i ett underläge gentemot leverantören. Detta är ofta mer eller mindre komplicerade produkter, och då måste vi som politiker och lagstiftare stå som kundens skydd och göra kundens verktyg att förstå produkterna lite bättre. Jag har själv diskuterat frågan om just epitetet rådgivare med branschen. Jag har sagt att om man går in i en Electroluxaffär får man inte träffa en dammsugarrådgivare utan en dammsugarförsäljare. Det kanske vore lämpligt att även bank- och finanssektorn anammade ett bättre språkbruk. Vi håller nu på med konsumentfrågor i bred mening. Vi har ett samarbete både med branschen och med EU. Detta syftar till att stärka kundens ställning. Frågan om epitetet rådgivare eller försäljare finns med där, och den kommer att utvecklas ytterligare. 48 (M): Jag tackar för svaret. Jag tycker att det är ett klargörande svar. Det är positivt att vi diskuterar frågan och talar om det här. Det är också viktigt att man klargör skillnaden mellan rådgivning och förvaltning och att detta tydliggörs på ett bra sätt så att kunden får den allra bästa avkastning på de medel man placerar i premiepensionssystemet. Jag vill också betona det egna ansvaret. Jag tror att det är viktigt att var och en tänker över sin situation. Det kan även göras bättre informationsinsatser om detta att man har ett eget ansvar och ser till att bevaka sina intressen när man placerar medel i premiepensionssystemet. 49 Statsrådet (M): Till detta kan jag säga att regeringen har beslutat att privat ekonomi ska ingå som en obligatorisk del i samhällskunskapen i högstadiet, vilket förhoppningsvis leder till bättre kompetens i sådana här frågor. Dessutom har fått förstärkta resurser bland annat för att ge utbildning till allmänheten i sådana här frågor. Jag vill tillägga att jag för diskussioner med branschen om att ytterligare förbättra informationen för just fondprodukter. Min bedömning är att kunden inte riktigt förstår att exempelvis avgiften har en så pass stor betydelse för honom eller henne. Jag skulle vilja se att branschen på ett tydligare sätt visar hur mycket pengar som avgiften egentligen gröper ur kapitalet med om man till exempel sparar . Jag hoppas komma fram till en ny typ av faktablad för branschen . 50 (S): Också jag har en fråga till . Den handlar om Postens vinstkrav. Vi vet att Posten beslutade att ha en vinstutdelning på detta som vi vet att det är många som har fått sluta på Posten och att människor i gles- och landsbygd får allt sämre service och allt längre till brevlådan. Detta innebär att slits isär och att vi får ett tudelat . Jag undrar därför om statsrådet är beredd att se över vinstkravet på Post Nord? 51 Statsrådet (M): Tillgång till post- och teletjänster är en viktig del av . Därför har regeringen exempelvis i årets budget tillskjutit medel för utbyggnaden av bredband även i glesbygden. Posten har haft problem framför allt i södra . Det beror på en omorganisation, och det beror på att ett stort antal av de lokala brevbärarna har sagt upp sig. Man har därför haft uppenbara problem. I Postens bolagsordning står det tydligt att man har rikstäckande ansvar för postverksamheten. Posten är ett bolag som har en styrelse och en verkställande ledning. Uppdraget till Posten är glasklart. Jag har talat med Posten. De har inga som helst ambitioner annat än att uppfylla sitt uppdrag. Jag utgår från att de problem som vi har sett har varit av övergående karaktär. 52 (S): Det är inte bara strax utanför som det inte fungerar. Det finns exempel också i , , och på människor som känner att de nu får allt längre till sin brevlåda. Man får åka en mil för att hämta sin post. Detta slår både mot människor som bor i glesbygd och mot småföretag som vill kunna växa där. Det är inte bra att Posten försämrar sin service. Det vore kanske lämpligt att se över vinstkravet och se till att Posten i stället har en bra service i hela landet. 53 Statsrådet (M): Jag är helt överens med om värdet av att ha en fungerande postservice i hela landet. Jag känner också till att det har varit problem i södra . Det är säkert rätt som säger; det har varit problem i övriga landet också. Avkastningskravet på Posten bestämmer vi år liksom vi gör för andra bolag. Detta är alltså inte hugget i sten, utan det ska alltid upp till diskussion när man har bolagsstämmor. Jag kan bara konstatera att Postens ledning inte gör någon annan bedömning än jag själv; det uppdrag man har i bolagsordningen ska verkställas och kommer att verkställas även om det just för tillfället har varit lite problem. De fängslade svenska journalisterna i 54 AMINEH KAKABAVEH (V): Till de mänskliga och demokratiska rättigheterna hör yttrandefriheten. Dessa rättigheter är universella men respekteras likafullt inte överallt i världen. De begränsas av ett antal regimer genom publiceringsförbud och censur, men också genom att journalister hindras från att utföra sitt arbete och förhindras söka och uppdaga sanningen. Jag vill vara fullständigt säker på att vår utrikesminister och för de två svenska journalisternas skull, men också för demokratins och yttrandefrihetens skull, verkligen har gjort sitt yttersta för att få de svenska journalisterna i frigivna. Jag ställer därför min fråga till utrikesminister . Det är uppenbart att den tysta diplomatin inte har fungerat. Vad avser utrikesministern att göra för att och möjligt ska bli fria? Jag vill också veta om utrikesministern är beredd att redovisa alla de mått och steg som har vidtagit i fallen. 55 Utrikesminister (M): Diplomatin har väl inte varit så tyst, utan vi har uttalat oss rätt tydligt i detta fall i olika sammanhang både när det gäller journalistfrågor och i olika uttalanden. Det vi inriktar oss på nu är framför allt att ge det konsulära stöd som vi ska ge inför den rättegång som kommer att inledas i . Vi kommer att ha avancerad juridisk personal på plats förutom det omfattande stöd som vi har gett i övrigt. Jag ska inte i detta sammanhang gå in och kommentera detaljer i situationen i . Jag är inte säker på att det skulle vara konstruktivt i just det läge som vi har och som är rätt känsligt. Jag ber att få hänvisa till de rapporter som vi publicerar angående vår syn på situationen för mänskliga rättigheter och yttrandefrihet i olika länder, också i , innan detta inträffade. 56 AMINEH KAKABAVEH (V): Jag tackar utrikesministern. Det är skönt att höra att folk i alla fall får vara på plats eftersom vi först fick höra att ingen, framför allt inte journalister, fick visum. Vi har tagit del av den etiopiska premiärministern uttalande vid statsbesöket i . Han utdömde då journalisterna genom att hävda att de var budbärare åt en terroristorganisation. Hans uttalande innebär inget annat än att det handlar om en politisk rättegång. Han är faktiskt premiärminister och inte åklagare som på förhand fördömer journalisterna. Därför undrar jag om utrikesministern avser att lyfta upp frågan genom att till exempel be om en gentjänst. och utrikesministern har vid tidigare tillfällen hjälpt , en gång genom att utrikesministern fick ut de två journalister som satt fängslade i . Det är kanske dags att lyfta upp frågan på den nivån. 57 Utrikesminister (M): Jag tror inte att det är konstruktivt att offentligt redovisa alla de åtgärder som vi vidtar, varken i detta fall eller i andra. Det som vägleder oss är att vi vill göra det som vi tror har störst förutsättningar att ge något resultat och undvika sådant som faktiskt kan orsaka skada. Jag vill understryka att i sådana här känsliga lägen finns det sådant som också kan åstadkomma rätt mycket skada om vi säger eller gör det. Vi biträder juridiskt på alla sätt och har hjälpt till med advokater. Vi måste utgå ifrån att detta är en rättegång som kommer att ske på ett ordentligt sätt. Det är den utgångspunkt vi har även om vi inte i förväg ska bedöma sannolikheten för att det verkligen blir så. Det är den utgångspunkt vi arbetar efter. Vi har tyckt att de skulle friges innan, men blir det en rättegång. Vi utgår från att den sker på ett korrekt sätt. 58 HANS (M): Min fråga riktar sig till finansmarknadsminister . Utvecklingen av den internationella skuldkrisen beror väldigt mycket på skeenden som ligger långt bortom vad som enskilt land kan påverka. Risken för accelererande spiraleffekter är stor när den finansiella grundstrukturen havererar i ett enskilt land. Den grekiska ekonomin är sammanflätad med det franska banksystemet, och det visar tydligt att oreda i den ena änden av systemet leder till oro i en helt annan del. Där frihandel river murar för att sprida välstånd över världen handlar skyddet mot skuldkrisen i mångt och mycket om att bygga skyddsvallar. Jag undrar hur finansmarknadsministern anser att de svenska bankerna, och i förlängningen de svenska skattebetalarna, bäst ska skyddas vid en eventuellt utökad skuldkris. 59 Statsrådet (M): Tack för frågan! problem är av en väldigt stor dignitet. När ett land råkar ut för underskott rent allmänt är mekanismen att komma tillbaka att man sparar och får ett budgetöverskott. Därmed kan man betala tillbaka på statsskulden och få ned den på rimliga nivåer. har skulderna växt sig så stora i att den vägen förmodligen är körd. Räntorna på statsskulden är av den magnituden att man inte hinner med att betala tillbaka. Detta beror på dålig skatteuppbörd och dålig administration rent allmänt. Som tur är är de svenska bankerna i liten utsträckning exponerade för grekiska och italienska banker. Däremot är det helt riktigt som frågeställaren säger att den andra ordningens effekter kan bli formidabla. Om franska, tyska och danska banker får problem hamnar det förr eller senare i , och därför måste vi ha hög vaksamhet. 60 HANS (M): Jag tackar så mycket för svaret. Skuldkrisen och bankkrisen är på sitt sätt ett instrumentellt fenomen, men i grunden handlar detta om vad det innebär för människor. Det här handlar om jobben. En påtaglig konsekvens av en utökad skuldkris är att jobben hotas för många människor både i och i andra länder. Det är också viktigt att bankerna är välkapitaliserade för att skapa de bästa förutsättningarna för arbetsmarknaden och för att man i förlängningen ska kunna vårda arbetslinjen oavsett om det handlar om eller om . För att värna om jobben krävs det också ett gediget samarbete över gränserna. Jag undrar också hur finansmarknadsministern ser på den europeiska förmågan att bygga ekonomiska skyddsvallar som man kan fortsätta att utveckla arbetsskapande insatser. 61 Statsrådet (M): Låt mig bli mer konkret och tydlig. Bankernas ägare måste förstås se till att bankerna är väl kapitaliserade. Som det är nu är det orimligt att till exempel ägna sig åt återköp eller kraftiga utdelningar till aktieägarna. Bankernas kapital måste utvecklas, utökas och får inte eroderas. Det är den första och främsta skyddsvallen. Sedan finns det saker som vi politiker kan göra. Diverse garantier trädde i kraft . Det arbetet gjordes då, och det är väldigt lätt att implementera det när som helst. Arbetet med att få en bättre fungerande europeisk bankinspektion fortskrider. Något som vi kunde göra var att ge ett substantiellt extra bidrag till vår egen finansinspektion. Dessutom samarbetar inspektionerna i bättre än de gjorde tidigare. Det skulle ha varit till gagn för oss om de hade gjort det års kris när vi hade problem i . är det en betydligt bättre ordning i . Rättegången mot före detta premiärminister 62 (M): Min fråga går till utrikesminister och handlar om . nåddes vi av budskapet att oppositionsledaren i , , hade dömts till fängelse för att olagligt och olovligt ha slutit avtal med om gasleveranser till . President har under hela processen talat om ett sjuårigt straff för henne, och sedan blev det också så. Det låter som en rent politisk dom. Det för tankarna tillbaka till de tider som vi alla hade hoppats var förbi. Vi trodde att var ett land där sådant inte kunde hända. är med i det östra partnerskapet som grundades av och för att hjälpa de länder som har ett medlemsperspektiv på EU. hade det östra partnerskapet sitt toppmöte i . Jag skulle gärna vilja veta om president då fick några signaler om att det kanske inte var lämpligt med ett sådant förhållande. 63 Utrikesminister (M): President fick både i ett möte med statsministern i och i möten med mig och EU:s utvidningskommissarie Štefan Füle i mycket tydliga signaler om hur vi såg på den här rättegången. Det här var enligt vår mening fråga om en politisk skådeprocess. Det hon anklagades för var inte relevant. Det hade inte blivit föremål för något tumult i över huvud taget, och vi är bra på att åstadkomma tumult. Det var alldeles uppenbart något som var till för att ta bort henne från den politiska arenan. Det har vi gjort mycket tydligt. När domen kom gjorde EU ett mycket skarpt uttalande. Jag instämde i detta uttalande i olika sammanhang. följde upp detta med ytterligare ett mycket skarpt uttalande inför i går. Det pågår nu olika typer av kontakter, och det sker olika typer av signalering från ukrainsk sida om de kanske ska göra några manövrar för att undvika detta. Vi fäster ingen tilltro till dessa manövrar innan vi ser faktiska resultat. Det kommer att få konsekvenser för den allmänna relationen mellan Europeiska unionen och till dess att detta rättas till. 64 (M): är just nu ordförandeland i , och var ju egentligen tänkt för att skydda de mänskliga rättigheterna. Det har pratats i förväg om att om skulle utdöma det här straffet mot skulle man till och med tänka sig sanktioner. Har det pratats någonting om sanktioner inom EU? 65 Utrikesminister (M): Nej, det har det inte. När det gäller vill jag erinra om att generalsekreteraren också gjorde ett mycket tydligt uttalande. Han har också varit inblandad i diplomatin i denna fråga. Vi har inte talat om sanktioner, men det ligger en politisk sanktion i detta i och med att viljan till dialog med president något reducerats när vi har ett intryck av att han säger saker och ting som man kanske inte riktigt kan lita på. Det har negativa konsekvenser för den politiska dialogen. Vi fortsätter förhandlingarna om associations- och frihandelsavtalet med . Jag hoppas att vi kan slutföra dem. Det ligger i både EU:s och intresse, men jag tror att förutsättningarna för att få det avtalet ratificerat är mycket små under nuvarande omständigheter.