prot · GY0973 · 2011-03-16 00:00:00 — var det så här att jag ställde frågan till jurister, som var på plats i utskottet , just om den del av avtalet mellan den svenska Posten och den danska där det regleras om nyemission. jurister svarade att den delen av avtalet inte fanns 2008. Därför kan inte ha informerats om detta 2008. Det skrevs in som en ny del när man skrev färdigt avtalet 2009. Det är också så att vi har ett betänkande som behandlar den här frågan, från den tid när det behandlades i den senaste gången, där det uttryckligen står att den svenska staten kan välja huruvida man vill delta i en sådan ägarbreddning. visar det sig att det inte är på det sättet. Det visar sig att regeringen har undanhållit den lilla detaljen i aktieägaravtalet, som är just orsaken till att man kritiserar oppositionens förslag till riksdagsbeslut. Det innebär, tycker jag, att det finns all anledning till kritik. Trots detta var det knappt någon ledamot, utom möjligen ordföranden, som yttrade någon kritik mot regeringens hantering när ministern befann sig i utskottet . Jag tycker att det är anmärkningsvärt i sig att det bara tycks vara vi i oppositionen som är upprörda över detta. Dessutom har regeringen mage att komma efter att betänkandet är justerat och meddela utskottet den informationen och då tycka att vi ska dra tillbaka vårt yrkande. Visst, man kan kanske tycka att det är småaktigt av oss att inte göra som vi blir tillsagda. Men man kan också konstatera att man har på sig att lägga fram ett nytt förslag om ett nytt bemyndigande. Då får vi lite mer tid att diskutera saken oss emellan. Jag tror att vi kommer att kunna lösa det. 88 (FP) replik: Som jag sade i tidigare replikskifte kritiserade jag regeringen. Det gjorde jag alldeles . Jag gjorde det även i utskottet. kanske inte kommer ihåg det, men jag sade att det här informationsutbytet kunde ha varit mycket bättre. Men det ligger också ett tungt ansvar på oppositionen att hålla sig informerad. är detta komplicerade frågor jag medger det. Jag har varit i motsvarande situation i alltför . Men det är klart att det ligger ett stort ansvar även på en opposition att ställa frågor, att slå en signal, att fråga utskottet, utskottskansliet eller majoritetsföreträdare: det något annat i det här som vi bör tänka på? Det kanske inte alltid är så lätt att göra det, men det finns ett stort ansvar för oppositionen att skaffa sig information. Om jag som inte ens satt i utskottet förra mandatperioden tänkte på detta avtal borde även oppositionen, de som fanns med, ha gjort det. Jag tycker egentligen inte att det finns någonting mer att säga om det. Det framstår lite grann som att det skulle ha varit ett medvetet undanhållande av information. Men vet också att så inte är fallet. Vi fick förklaringen i utskottet till att informationsutbytet inte hade fungerat riktigt som det skulle. Det har vi också kritiserat tillsammans. Jag valde inte att säga ordet småaktig. Det var själv som gjorde det. Jag skulle inte benämna det på det sättet. Jag sade att jag tyckte att vi hade kunnat hitta en lösning på situationen utan att skadas som avtalspartner, vilket vi gör. Jag sade också att vi inte vet hur stort skadeståndet blir. Det får vi återkomma till, men hela den här situationen hade kunnat undvikas, och det står jag fast vid. 89 (MP) replik: Det är helt uppenbart att det inte kan bli ett avtalsbrott förrän tidigast . Därför har regeringen på sig att komma och prata med oppositionen. Jag hoppas att de inte tänker vänta efter att det här avtalsbrottet kan ha trätt i kraft utan att de kanske kan komma lite tidigare med de diskussionerna, om det är så att de önskar ett nytt bemyndigande. Det bemyndigande som regeringen har är väldigt brett när det gäller Posten. Det är inte alls nödvändigt att det ska vara så brett för att man ska slippa bli anklagad för avtalsbrott. Därför är det fullt rimligt att återtar det bemyndigandet. Och är det så att regeringen önskar ett annat bemyndigande är man fullt fri att komma till och föreslå det och i det sammanhanget också föra samtal. Då kan man försöka skaffa sig en majoritet bakom ett sådant förslag. Jag tror att det kommer att kunna lösas som det här handlar om. Jag är inte särskilt orolig på den punkten. Men jag är bekymrad över det faktum att regeringen inte informerar om en väsentlig del av avtalet. Vi fick tydlig information på utskottsmötet från egna jurister om att just den del av avtalet som det här handlar om inte var känd 2008, och därför hade inte informerats om det 2008. Den skrevs in 2009, och då meddelade man inte att den ändringen hade gjorts. Jag tycker att det är lite anmärkningsvärt att då säger på ungefär samma sätt som ministern, att det här är oppositionens ansvar. Skulle vi med någon form av telepati från departementet ha tagit reda på att de skulle ha skickat den informationen till oss, så att vi skulle ha förstått att vi skulle ringa dem? Då skulle vi alltså fråga: Har ni skrivit in någonting viktigt i det här avtalet som ni inte har informerat om? Man brukar göra det i den omvända ordningen. När regeringen vet att man skriver in någonting nytt går man till och informerar om det. Det är en skyldighet som regeringen har. Jag tror inte att det här är den sista diskussionen vi kommer att ha i om det här ärendet. I detta anförande instämde och (båda S). 90 (FP) replik: Vi kommer väl inte så mycket längre i det här. Jag har faktiskt inte skällt på oppositionen för att detta har uppstått. Jag sade att vi hade kunnat lösa detta. Jag har också sagt att informationen kunde ha varit bättre i olika detaljer. Så långt är vi överens. Att ett avtalsbrott kommer att uppstå, när det än blir, är vi också överens om. Om man funderar lite mer tror jag att man kan instämma i, kanske inte här i kammaren men för sig själv, att blir en mindre pålitlig avtalspartner i och med det kontraktsbrott som kommer att uppstå. Vi kommer inte runt det. Vi kan återkomma till frågor om hur mycket, när, varför och vem som bär skulden. Men detta är faktum. Jag återkommer dessutom till att börsintroduktion, nyemission och allting stod i förarbete, proposition och betänkande som vi tog upp här i . Vi kommer inte runt det heller. 91 (C): Jag får börja med att yrka bifall till reservationerna 1 och 4 och i övrigt avslag på motionerna. Den här debatten tenderar att bli ganska bred. Men det handlar trots allt om statligt ägande, och det är ett område som vi ska ha stor respekt för. Det handlar om 57 statligt ägda företag. Staten är största företagsägare. Företag finns representerade runt om i världen. Det handlar om ca 600 miljarder i omslutning. Det är stora arbetsgivare och många medarbetare runt om i och i andra delar av världen. Och det ägs gemensamt av svenska folket. Det finns höga förväntningar om hur de ska uppträda. Statligt ägda företag ska vara föredömen i alla avseenden, vad det än må gälla. Det handlar om ersättningar till ledande befattningshavare, jämställdhet samt miljömässigt och socialt ansvarstagande. Det är viktigt att det finns med, och det gör det också. Det är ett stort och viktigt ansvar att förvalta alla dessa företag, och det är inte självklart att staten ska fortsätta att äga alla. Det finns ingen självklarhet i det. Likaväl som att de en gång bildades utifrån en debatt kan det uppstå en debatt som leder till att man lägger ned ett företag eller slår ihop företag och hittar möjligheter till fusioner. Förutom de statliga bolagen finns det andra offentliga bolag. Det finns kommunala bolag och delägda kommunala bolag och andra offentliga bolag med ett folkligt ägande i basen. Här är det då regeringen som har ett antal bemyndiganden som handlar om det som iscensattes 2006, i början av den mandatperioden. Då skulle man gå igenom bolagens ägande. Det tycker jag är förnuftigt, och det tycker jag åligger regeringen att göra. Det åligger också en regering att komma hit till kammaren och redogöra för det arbetet. En del i det arbetet visade sedan att man skulle minska det statliga ägandet. Här fanns en del ganska uppenbara fall, där man ganska enkelt skulle kunna minska det statliga ägandet. Det finns kanske några andra där vi känner att det inte är lika angeläget att minska eller helt avyttra det statliga ägandet, och det, herr talman, har framkommit tydligt under debatten. Jag ska inte upprepa det. Det finns ett antal försäljningar. Det är Vin & Sprit och . Och det handlar om statens aktier i och om minskat ägande i Sonera. Det fanns också bemyndiganden som gällde och . Alliansregeringen har också genomfört en omstrukturering av , som inneburit försäljning av ett stort antal apotek. kunde de första nya privata apoteken öppna. har därmed gått från att vara ett monopolföretag till att bli ett mindre företag med samhällsuppdrag som vi får fler aktörer och mer konkurrens på apoteksmarknaden. Om vi slår vakt om det statliga ägandet och säger att det är förnuftigt, rätt och riktigt, då ska vi också någonstans fundera över vad det finns som hämmar. Det finns nämligen ett antal delar i det statliga ägandet som bidrar till att hämma utvecklingen när det gäller bildandet av nya företag och att släppa fram entreprenörskap, och det är det vi i och alliansregeringen ser i första hand. Det är därför vi motsätter oss en hel del av det statliga ägandet. I vissa debatter får man höra att det här är ideologiskt betingat, och herr talman, det tror jag det! Det är väl fullständigt självklart att det finns ideologiska betingelser bakom våra slutsatser; det vore väldigt märkligt annars. Men det används som något slags argument. Skulle vi upptäcka att vi hade statliga företag i , då vore någonting ganska galet. är vi lyckligtvis inte i den situationen. Vi har en diversifiering, och vi vill ha ökad diversifiering. Samtliga riksdagspartier, åtminstone som jag har uppfattat det, säger att det ska vara fler nya företag och mer nyföretagande. Det ökar också efter krisen, och det är vi väldigt glada över. Vi från och Alliansen ser att statligt ägande kan vara en hämsko på nyföretagandet. Det finns flera olika orsaker där vi kan se att det statliga ägandet stora företag och för all del vissa myndigheter suger åt sig kompetens som gör att kanske en äkta entreprenör fastnar i ett stort företag i stället för att utveckla ett, två eller kanske tre nya företag som sedan kan bli stora och kanske statliga, vad vet man. Jag ska försöka att kort beröra oppositionens politik och förslag i utskottet. Socialdemokraterna, anser i en gemensam reservation att det var ett steg i fel riktning att bara ska vara ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion i stället för att vara det ledande företaget. Det är lite grann att vikta ord, men det har ändå en viss betydelse. Oppositionen vill alltså att ska vara en aktiv part i arbetet för att öka energieffektivisering och att bolaget ska minska utsläppen av växthusgaser. Jag drar mig till minnes att den socialdemokratiska regeringen såg till att köpte kolkraft och kärnkraft i , sannolikt i avsikt att få lägre elpriser i . Det kan man inte säga har gått något vidare. Det var inte en lyckad satsning. Det kanske fanns andra och strategiska skäl till att man köpte, kanske för att stärka portföljen i . Det har i så fall varit mer lyckosamt genom att man fått snygga bokslut. Men det kanske inte är det vi strävar efter när vi nu har ett klimatmål att uppnå till 2020. Därför är det glädjande att i och med nya direktiv från alliansregeringen pekar ut att förnybar energi ska vara nummer ett för . Jag tycker att det är viktigt att säga det. Här slår man fast så sent som att man fortsatt ska vara en väldigt viktig aktör för förnybar energi. Däri ligger ett stort beting. Det som oppositionen efterfrågar i betänkandet finns alltså , men naturligtvis är frågan hur fort det går och hur fort det kan gå. Att det är bråttom med klimatfrågan vet vi alla. Vad gäller miljömässig hållbarhet är ägardirektiven viktiga hela vägen, och det gäller inte bara utan samtliga bolag. När det gäller ägande totalt sett tror jag kanske att vi kommer att bli tvungna att sälja bolag för att vi faktiskt inte klarar klimatutmaningen med den form av ägande vi har . Det kan även handla om att äga boendet, vilket har tagits upp av tidigare talare. satsar en större andel i låga CO2-utsläpp. De har reviderat detta och ska minska . De står för en stor andel av den havsbaserade vindkraften i . Det finns alltså ett antal exempel där vi kan att är den tredje största aktören inom vindkraft i världen just . Detta kan komma att ändra sig, men för oss känns det ändå bra att veta att det är en bättre färdriktning än när införskaffade kolkraft i . Det var inte lika lyckat. Statens uppgift ska vara att ange ramar och regler som gäller för näringslivet och företagen. Det är viktigt. Det viktigaste är inte att äga och driva. Staten behöver i princip inte äga bolag som verkar på kommersiella marknader med fungerande konkurrens, och det har även ordföranden i näringsutskottet berört tidigare. Det finns ett antal marknader där vi har en tvivelaktig konkurrenssituation, och där är vi inte helt nöjda. Det finns sex punkter som alliansregeringen pekade ut efter genomgången, där bland annat statens dubbla roller ska kräva fortsatt ägande till exempel. Vi vill inte, som vänsteroppositionen vill, använda på samma sätt. Vi ser inte riktigt så på företagandet. Det tycker jag blir tydligt i den här debatten, även om vi inte har hört . De är kanske de mest intressanta i en sådan här debatt trots allt eftersom skillnaderna där är allra störst, skulle jag tro. Men det är intressant att se, och det är viktigt för medborgarna att se, att här finns skillnader i synen på företagande. Vi tror på småföretagare och att dessa företagare ska kunna växa och bli större. Vi tror även att större företag är viktiga, men det är inget självändamål med statliga bolag. Det finns ingen garanti för att statliga bolag lever upp till de ramar, krav och direktiv som vi sätter upp eftersom de ofta finns på marknader där det finns ganska stora osäkerheter inbyggda, inte minst energimarknaden. Jag ska korta ned mitt anförande något. Jag har berört här, och jag vill även beröra en reservation som rör jämställdhetsarbetet. Där har det varit rent miserabelt. Det finns en reservation här med goda anslag, och jag vill ändå säga att vi från allianspartierna har varit noga med att följa upp detta arbete. Vi ser att det går åt rätt håll, men det går för sakta. Det går bättre än i det offentliga näringslivet, och när vi tittar på våra egna partier är vi inte alltid så bra där heller. Jag konstaterar att kvinnors löner är lägre än mäns löner. Detta är inte rätt och riktigt. Går vi före i det offentliga , i kommuner, landsting och i det statliga ägandet när det gäller lönesättning? Nej, så är det inte. Här finns alltså mycket att ta tag i. Låt mig säga att även om det har ökat, och vi pratar procentsatser, är det så pass mycket kvar att göra att vi inte enbart ska stirra oss blinda på det statiga ägandet, utan vi måste även följa upp börsnoterade bolag och deras arbete kring jämställdhet. Detta är och förblir viktiga frågor för att kunna ta vara på hela kompetensen och utveckla . Ett av de första anförandena i debatten här handlade om välståndet eller välfärden som man uttryckte det. Detta är inte något som vi kan ta för givet, statliga bolag eller inte. Ska vi ha ett välstånd värt namnet kräver det en betydligt bättre jämställdhet inom företagandet och inom det öppna offentliga än vad läget är . I detta anförande instämde (M). 92 (S) replik: Jämställdheten är ett bra exempel. Varför ska då inte staten kunna gå före inom ett sådant område? Genom att äga statliga företag kan man ge direktiv till de statliga bolagen att gå före. Det är därför vi har lagt fram en sådan reservation. Det är ytterligare ett exempel på vilken betydelse det har att äga statliga företag. Det finns naturligtvis inga garantier för att allting blir bra bara för att man äger statliga företag, som säger. Det tycker inte jag heller, men det är ändå på det viset att man faktiskt kan föra en debatt om ett statligt företag här. Man kan interpellera ägarministern om det som är missförhållanden i ett statligt företag. Man kan ha en offentlig debatt. Det är också viktigt att betänka när det gäller de statliga företag vi nu talar om. Det är dessa vi talar om. Det innebär inte att vi socialdemokrater tycker att alla företag ska vara statliga, men när det gäller dem som har viktiga samhällsfunktioner, till exempel som inom ett annat område har en stor betydelse för energiomställningen, kan det vara pådrivande. Jag vill ställa en fråga till . Du har säkert tagit del av den reservation som Socialdemokraterna, har kring styrningen av . Vad är det för fel på det som står i den reservationen? Där står till exempel att ska vara ett ledande bolag när det gäller energiomställningen. Det står att bolaget ska öka sina investeringar i förnybar energiproduktion och inte bygga nya kol- och kärnkraftverk. Vad är det för fel på den inriktningen från utgångspunkt? 93 (C) replik: Om jag börjar med jämställdhetsfrågan tror jag inte att det är så enkelt att det bara handlar om de statliga bolagen. Vi har nog från våra respektive partier varit för dåliga på att kontrollera detta. Det skulle jag faktiskt vilja säga, och det gäller även övriga partier i . Att vakna upp nu är så dags i någon mening, men går siffrorna åt rätt håll. Statistiken ser bättre ut än , och det har inte gjorts av sig självt. Det har gjorts en revidering, regeringspartierna har efterfrågat detta och för all del även oppositionen. En minister har handfast visat i departementsarbetet att detta är viktigt. Det måste man göra varje gång när man gör en översyn, oavsett om det handlar om klimatfrågan eller jämställdhetsarbetet. Jag kan tycka att skrivningarna är vettiga och rimliga. För mig är det inte riktigt att det bara handlar om att ha de statliga bolagen för att de i det här fallet ska vara en hävstång. Jag tror att det krävs mer. Vi ska ta det ansvaret för de statliga bolag som finns, där staten är ägare. Det tycker jag att vi gör . Det kunde gå fortare. Ja, det kan det alltid göra. ska man nog följa en plan som är iscensatt. Annars finns det risk att det blir osäkerhet i en organisation också, oavsett om det är ett privat företag eller det är ett offentligt ägt företag. Sedan över till . Det vi upptäckte efter valet var egentligen att ägardirektiven var högst mediokra. Det gjorde att den tidigare statsministern fritt citerat, herr talman uttalade: Vem kan styra ? Detta är inte bra. Det har blivit bättre genom en ägarstyrning som pekar ut att ska ta mycket större ansvar för klimatfrågan för att klara målet till 2020. När det gäller vindkraften, som jag nämnde, har man blivit väldigt tydlig med att man ökar utbyggnaden där det är möjligt och rimligt. Vi kan ju bråka om vems texter som är bäst, men det viktiga tycker jag är att i det här fallet se att en energiuppgörelse ligger bakom den politik som Alliansen står för. Det kräver det här landet. Det kräver den här . Den skulle, anser jag, ha varit bredare, men är vi där vi är och då är detta konsekvensen. 94 (S) replik: Jag fick inte riktigt svar på vad det var för fel med den texten. Det är inte bara en lek med ord utan orden har faktiskt betydelse för vilken inriktning bolaget ska ha, om det ska vara ledande eller om det ska vara tillsammans med Eon eller Fortum, som inte har samma ledande funktion när det gäller omställningen till hållbar utveckling inom energiområdet. Det andra var väldigt konkret, frågan om man ska bygga nya kolkraft- eller kärnkraftverk. Det är en väldigt konkret frågeställning, ett väldigt konkret ställningstagande. Men det kanske är så att centerpartisterna har tvingats acceptera det som framför allt folkpartister och en del moderater också har talat väldigt brett om , att man ska bygga mer kärnkraft i . Det är därför som ni inte kan skriva under på en reservation som ligger här på bordet , där vi ger ett tydligt besked till att de inte ska bygga nya kol- och kärnkraftverk. 95 (C) replik: Det ska inte byggas någon mer kolkraft och det ska inte satsas på någon mer kärnkraft i . drev det i valrörelsen. Vi var negativa till det. Vi tycker att det går att avyttra en del av . Det är också en risk efter en sådan bedrövlig olycka som har skett i att vi fastnar i en diskussion innan vi har alla fakta på bordet. Jag tyckte att jag hörde det i anförande också. Det andades toner av att nu är det att ta i. Men varför har då Socialdemokraterna köpt förlåt, herr talman, jag kan inte ställa frågor, men jag kan reflektera över att Socialdemokraterna köpte atomkraft i och köpte kolkraft i . Var det rätt? Det blev inte lägre energipriser i . Det blev inte bättre för miljön. tycker inte att det ska byggas ut. Det är svar på frågan. Det saknas rim och reson i detta. Det förnybara är det rimliga i där man dessutom har en ambitiös politik för att komma fram med biogas, vindkraft och andra ben. Det är inte snabbt och enkelt att växla över. Hade det varit enkelt tror jag att även Socialdemokraterna hade accepterat en bredare energiuppgörelse. Det är min tolkning, herr talman. Den har jag rätt att göra. Jag hade hoppats att uppgörelsen skulle vara bredare än så. Jag tycker att vi ändå har fått belyst, och jag tackar för frågorna, att här finns olikheter mellan partierna. Tyvärr kommer jag inte att kunna vara kvar och höra . Det är det mest spännande inlägget för dagen, tycker jag. Men jag vill tacka för de här möjligheterna att utveckla svaren. 96 (V): Det var ju roligt att höra att det är någon som ser fram emot att få höra vad jag säger, och sedan lämnar han kammaren. I förskräckelse eller nöjdhet vet jag inte. Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i punkterna 1 och 5 i betänkandet samt till reservationerna 2 och 6, så att det är gjort. Allt tyder på att kommer att sätta stopp för en fortsatt börsintroduktion och utförsäljning av de statliga företagen , Sonera och samt att tankarna innehåller ett breddande i . Det är, herr talman, inte för . Det är skönt att vi här och faktiskt har den här debatten. Jag har haft äran att företräda tidigare, under den förra mandatperioden, då vi vid ett flertal tillfällen har diskuterat statligt ägande, statligt företagande och de förslag och bemyndiganden som regeringen har haft att sälja ut eller minska ägandet av svenska folkets egendom. Jag har fört den här debatten med några av företrädarna för den borgerliga regeringen. Också med dåvarande finansmarknadsminister har vi debatterat, både här i kammaren och i medierna. Jag tror att det var i tv. Den överföring av svenska folkets gemensamma egendom, för det är det som det handlar om, som den borgerliga regeringen genomfört är faktiskt utan motstycke i svensk politisk historia. Den är unik också om vi ser till vad som har hänt i omvärlden . Möjligtvis ligger i det häradet. Annars sticker ut när det gäller utförsäljning av gemensam egendom. Det är så. menar att det finns flera argument för att staten ska vara en stark ägare eller ha monopol inom samhällsviktiga områden eller där marknaden inte fungerar. Det finns inom flera områden . Framför allt kan vi om vi tittar på hur den finansiella marknaden har fungerat se att det finns väldigt mycket övrigt att önska. Därför behövs det ett statligt ägande som motvikt mot den spekulationskapitalism som jag har upplevt och den kortsiktighet som delvis, jag säger bara delvis, är ett resultat av den globalisering som vi har. Det är också ett resultat av den borgerliga regeringens politik som har medfört avreglering och privatisering av väldigt mycket av svenska folkets egendom. Den förstörelse som vi kan se när riskkapitalbolag plundrar de svenska skogarna är faktiskt uppseendeväckande. Jag är glad åt att åtminstone några borgerliga ledamöter har sagt att det här kanske inte är så bra. Det här borde ses över. Det statliga ägandet medför också ett stort ansvar och ställer krav på långsiktighet och professionell förvaltning.