prot · GY0974 · 2011-03-17 00:00:00 — Under förra mandatperioden fick vi löfte från Socialdemokraterna att man skulle presentera ett rättvist skattesystem. Det är svårt, hävdade jag redan då, för det beror på olika värderingar vad som är rättvist eller inte. Jag har aldrig trott att det finns en absolut rättvisa i skattesystemet. Däremot kan vi sträva efter att ha ett skattesystem som är så rättvist som möjligt i förhållande till de olika grupperna. När säger, antyder åtminstone i ganska klara verba, att vi från allianspartierna skulle vilja ha ett orättvist skattesystem ställer jag inte upp på det. Det handlar om olika värderingar. Ta fastighetsskatten som belastade pensionärer som kanske bodde i väldigt bra lägen, fick rika grannar och fick betala väldigt mycket i skatt. Var det rättvist? Nej, det var det inte. Jag tar det bara som exempel på att det är svårt att fastställa vad som är rättvisa. Men jag vill påstå att vi i varje fall strävat efter att få ett bättre skattesystem som accepteras av många fler människor. Man kan ha olika synpunkter på hur bra vi har lyckats. Jag tror för min del att man ska gå tillbaka till det som jag anfört tidigare , nämligen det som sade i en skrift som kom ut , det är , att det måste löna sig att arbeta. Han skriver där att människans vilja att arbeta är en välsignelse. Ordet välsignelse är väl ingenting som vi skulle använda , men detta är så grundläggande för vårt sätt att se på arbete. Vad skapar ett arbete? Ja, det skapar ett mervärde i ekonomiska termer. Men det skapar framför allt en gemenskap, att vi har någonstans att gå, att vi vet att vi gör någonting bra. För detta vill vi ha någon form av ekonomiskt utbyte. Jag tycker att skattesystemet ska vara utformat så att jag känner att jag gör någonting bra och för det får jag ett utbyte. Jag kan försörja mig och min familj och så vidare. Det är det allra väsentligaste. Då tror jag att man känner att det är ett mervärde man får. Hur hög ska skatten vara? Det är omöjligt att säga det exakt. Vi har gjort mycket stora skattereformer. gjorde det 1973, tror jag, då han dramatiskt sänkte marginalskatterna. Sedan steg de till helt orimliga 80, . Det var mer lönsamt att leva på lån och räntor än på lön. Det är farligt när man hamnar i den situationen. Sedan fick vi den underbara natten när Socialdemokraterna, samverkade. Den stora effekten av detta blev att det inte längre var så lönsamt att leva på lån. Det tror jag var väldigt bra, för det skulle vara mer lönsamt att leva på arbete. En del förlorade på detta, för de fick stora marginalskattehöjningar, kan man säga. Man hade rätt till stora avdrag för räntorna på lån, obegränsat i stort sett. Vi fick också skattereform, som alla tycker var bra i huvudsak. Den fick en del effekter som var oförutsedda, särskilt när det gällde kapitalbeskattningen av fastigheter. har vi ett betänkande som omfattar väldigt många olika saker. Jag skulle vilja ta upp värnskatten och hur lönsamt det ska vara att arbeta. Jag tycker att det är ett stort problem att allt fler av de heltidsarbetande drabbas av statlig skatt i förhållande till 1990. Det tror jag är en väsentlig sak. Jag skulle kanske inte vilja ge råd till Socialdemokraterna, men ni har en tendens att alltid försvara detta och säga att det är rättvist. Det har dock väldigt många andra effekter enligt mitt sätt att se det. Jag är också för att vi ska ha en progressiv beskattning, men frågan är hur skatteskalan ska se ut. Jag tror för min del att det är väldigt viktigt att människor verkligen känner att de får ut mer av sitt arbete. Jag är en stark förespråkare för jobbskatteavdrag, som jag anser vara en bra metod att få folk att arbeta mer. Men jag anser också att det är viktigt att vi skjuter upp marginalskattekurvan, så att ganska få människor betalar statlig skatt. Jag är en stark förespråkare för att vi ska fortsätta den vägen och skjuta upp det här. tycker jag också att värnskatten ska avskaffas. När och Socialdemokraterna gjorde upp , 1990, hade vi ingen värnskatt. Men det fanns en inskrivning där, nämligen att om omständigheterna gjorde att vi behövde det, om det skulle bli så dåligt i , så skulle man kunna införa detta, och det gjorde den socialdemokratiska regeringen tillsammans med 1995. Vi har den formen av krisläge fortfarande. Men jag tror att detta är en sak som vi alla måste fundera på. Är det rimligt med dessa höga marginalskatter, som omfattar allt fler? Jag ska bara ta upp en sak till. diskuterade avdragsrätt för fackliga avgifter. Det är en intressant sak i två avseenden. Kan man hävda att alla inkomster och pensioner ska beskattas lika om man vill införa en avdragsrätt exklusivt för de yrkesaktiva? Jag anser att det är en matematisk omöjlighet. Jag förstår att man av andra skäl kan vilja det, men det går inte att konstruera en sådan skatteskala. Då måste man införa samma avdragsrätt också för pensionsinkomster. Men frågan är ideologisk. tar upp den väldigt förenklat, enligt mitt synsätt, och motiverar sin ståndpunkt med att arbetsgivarna har avdragsrätt för detta. Men det är inte så, . Arbetsgivarna har inte den avdragsrätten. Man har den inte för medlemsavgifter, utan för serviceavgifter. Det är en principiell skillnad i vad man betalar för. Jag menar att det därmed finns en likhet i skattesystemet just nu och att det i själva verket är ni som vill införa en särregel. Jag tycker också att vi ska ha en väldigt bra arbetslöshetsförsäkring och är för att vi ska använda skatterna till detta. Huvudsakligen finansieras arbetslöshetsförsäkringen via skatterna, och det är jag absolut för. Men att man ska införa avdragsrätt för en medlemsavgift till facket har en annan ideologisk grund, och detta vill jag inte vara med om. 144 (S) replik: Jag tycker att det skulle vara intressant att höra uppfattning inom ett avgränsat område som vi har diskuterat i debatten. Skatterna är en del av den ekonomiska politiken. Socialförsäkringssystemen är en annan del. Dessa hänger ihop och harmonierar med varandra för att skapa det samhälle vi önskar. En väldigt central frågeställning är om vi ska ha socialförsäkringssystem så utformade att den som har en högre lön också ska ha en högre försäkring om den blir sjuk eller arbetslös. Eller tycker du att några andra bevekelsegrunder än just inkomstbortfallsprincipen ska ligga till grund? 145 (FP) replik: har varit en stark förespråkare för inkomstbortfallsprincipen tillsammans med Socialdemokraterna och flera andra partier. Vi står fast vid detta. Likväl har vi varit tvungna att sänka procentsatserna. Det tvingades man att göra . Vi var med på detta. Socialdemokraterna gjorde det av rent nationalekonomiska skäl. Det var inget som ni önskade, och inte vi heller. Den övre gränsen för vad arbetslöshetsersättningen ska beräknas på har varit oförändrad . Jag anser för min del att den måste höjas, så att fler människor kan komma i åtnjutande av de . När detta ska ske vågar jag inte svara på, men målsättningen måste vara att fler än nu ska kunna få . Det tror jag att det i grund och botten finns en stor enighet om också. Vi och andra partier har gjort någonting annat som har drabbat många människor, och det beror på att fusket och missbruket av arbetslöshetsförsäkringen kom att bli väldigt stort. Det har fått oönskade konsekvenser. Men strävan måste vara att fler och fler ska kunna få när de drabbas av arbetslöshet. 146 (S) replik: Jag gläds av kärnan i det säger och konstaterar att det är ett bråddjup mellan det och vad Schulte sade i debatten, där denne förespråkade ett slags grundtrygghet enligt andra kriterier än inkomstbortfallsprincipen. Jag föreslår dig, , att under kommande mandatperiod på gruppmöten ha en lämplig studiecirkel med om det här området. Det skulle vara trevligt om du i kammaren ville meddela resultatet. Men tack för din tydliga deklaration! 147 (FP) replik: Jag tror inte alls att det är så stor skillnad i åsikter mellan mig och . Grundtryggheten kan man tolka på olika sätt. Det finns andra partier som har varit inne på andra konstruktioner. Men jag tror för min del att vi mycket väl kommer att kunna komma överens om att höja den här procentsatsen igen och att grunden för detta ska vara att den som råkar ut för sjukdom eller arbetslöshet ska kunna leva vidare på ett sätt som gör att den inte blir väldigt hårt drabbad. Det tycker jag tillhör den liberala traditionen, den socialdemokratiska traditionen och också den konservativa traditionen. Jag tror att man från Socialdemokraternas sida har underskattat en viktig sak, nämligen att det blev ett alltför stort missbruk av dessa försäkringar. Det var nödvändigt att ta itu med. Det skiljer sig kris, som var en nationalekonomisk kris. Jag tror för min del att vi kommer tillbaka. När arbetslösheten minskar kommer trycket på arbetslöshetskassan att minska, och då ökar möjligheterna att åter höja gränsen. 148 (C): I detta betänkande debatterar vi motioner från den allmänna motionstiden som rör inkomstskatter. När vi talar om inkomstskatter handlar det mindre om skatterna i sig och mer om de möjligheter till skatteavdrag som genomförts sedan alliansregeringen kom till makten. Jobbskatteavdraget är ett sådant avdrag som har hållits levande i debatten sedan det infördes. Det infördes för att upprätta arbetslinjen. Det ska löna sig att arbeta och öka incitamenten att gå från bidragsberoende till egen försörjning. Detta har väl utvecklat i sitt anförande, så jag ska avstå från att upprepa alla hans argument. Jobbskatteavdraget har införts i fyra olika steg, vilka oppositionen bit för bit har accepterat, som en del oppositionspolitiker tydligt och andra mindre tydligt under valrörelsen har sagt sig ha ambitionen att avskaffa dem bit för bit. I reservationen från S kan man läsa att det ska löna sig att arbeta och att ha arbetat samt att det egentligen ska löna sig för allt och alla även om de inte arbetar. Under hela valrörelsen har vi kunnat höra att pension ska vara uppskjuten lön. Det hävdar och även i sina reservationer. Dagens pensionssystem är en form av fördelningssystem mellan generationer där de som arbetar betalar till dagens pensionärer. Pensionssystemet består av flera olika delar: inkomstpension, premiepension, tjänstepension, garantipension och eventuellt också eget pensionssparande. Pensionerna är också kopplade till sysselsättningsgraden i samhället i övrigt. Pensionerna påverkas med andra ord av att det för folk i arbetsför ålder lönar sig att arbeta, att fler jobbar och att fler jobbar fler timmar. Sedan tillkommer flera faktorer som på ett eller annat sätt påverkar den enskilda pensionen. Det handlar om arbetsmarknadens utveckling, löneutvecklingen, när du väljer att ta ut din pension och medellivslängden i landet. Systemet är inte rakt, det vill säga det du avsätter kan du inte ta ut krona för krona. Arbetsgivaren betalar in en del av arbetsgivaravgiften i systemet. Allt går in i en gemensam pott i AP-fonderna som förvaltas för varje åldersgrupp. De pengar som har sparats av personer som avlider tillfaller dem som lever vidare i årskullen. Det gör att det är möjligt att få pension oavsett om du blir eller . Pensionen består av en mängd sammanflätade system. Skulle det ha varit en uppskjuten lön skulle vi var och en ha haft ett eget bankkonto där vars och ens pengar sattes in. Då skulle pensionen vara enskild egendom, och våra efterlevande skulle få ta del av det som fanns kvar, om det fanns något kvar, eller om det kanske rent av skulle behöva pytsas in lite mer pensionspengar om vi råkade bli lite äldre än vad som beräknades från början. Det är svårt att betrakta den som en lön eftersom den då skulle vara knuten till varje enskild individ. Kan vi inte en gång för alla avfärda påståendet att pension är uppskjuten lön, så att vi slipper se det i debatten framöver? Gemensamt för de olika inkomstskattesänkningarna, jobbskatteavdraget, och är att de ska leda till fler arbetade timmar, bredare skattebaser och därmed till större skatteintäkter. Men även om ett skatteavdrag för pensioner inte kommer att ha en jobbskapande effekt finns det i regeringsdeklarationen ett löfte om ytterligare skatteavdrag för pensionärer , vilket kommer att införas när ekonomin så medger. Vi hörde i Schultes redovisning tidigare att alliansregeringens ekonomiska politik har varit framgångsrik. Det ser ljust ut för svensk ekonomi. Därför upplevs det som möjligt att infria löftena i regeringsdeklarationen om både det femte steget i jobbskatteavdraget och ett ytterligare skatteavdrag för pensionärer. Dessutom bör det snart vara möjligt för pensionärerna att åter se sina pensioner vända uppåt utifrån en ökad sysselsättning och en ökad tillväxt i landet. och , som jag nämnde, är också avdrag på inkomstskatten som har debatterats mycket sedan de infördes och i den senaste valrörelsen. Genom skattereduktionen för hushållstjänsterna och har efterfrågan på tjänster inom den privata sektorn ökat kraftigt. var det över en miljon människor som efterfrågade dessa tjänster. Denna reform som halverar kostnaden för att ta hjälp i hemmet har underlättat många människors vardag. Det har dessutom medfört en omvandling för en hel bransch och gett förutsättningar för skapandet av nya företag och nya arbetstillfällen. har lett till att många kvinnor och personer med utländsk bakgrund både har fått jobb och kunnat starta företag inom tjänstesektorn. och har gjort svarta jobb vita. och är också väldigt bra exempel på hur politiska reformer kan göra stor nytta för brukaren, utföraren och samhället. kommer att fortsätta värna dessa reformer, och vi är inte heller främmande för att ytterligare förbättra och utveckla tjänsteinnehållet i dem. Ett område där det kommer att finnas allt större behov framöver är äldreomsorgen. Här handlar det om att öka möjligheterna till företagande inom sektorn för att bidra till ökad kvalitet på tjänsterna och att stärka de äldres och anhörigas ställning samt att lösa de utmaningar som kommer att finnas i form av en äldre befolkning med en mer efterfrågad valfrihet. Faktum är att under de kommande decennierna kommer antalet människor att växa från 1,6 miljoner till nästan 2,5 miljoner år 2040. Därmed står inför en rad utmaningar för att anpassa samhället till den åldrande befolkningen och det ökade vårdbehov som kommer att finnas i landets alla kommuner. vill att den som har blivit berättigad hemtjänst i högre grad själv ska få bestämma om det är det lilla privata hemtjänstföretaget, den stora hemtjänstkoncernen eller kommunens hemtjänst som ska få förtroendet. RUT-avdragets uppbyggnad har öppnat för denna nya möjlighet. I en modern välfärd behövs både nytänkande och en mångfald som berikar. Införandet av och har dessutom fört det goda med sig att det bidragit till en ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. har ökat antalet jobb och företagandet samt inneburit avlastning i hemmet för många kvinnor. har bidragit till att ett ökat antal kvinnor nu delar ägandet av den gemensamma bostaden med sina män för att båda i hushållet ska kunna ta del av avdraget. I betänkandet finns också motioner som tar upp möjligheten för privatpersoner att göra skatteavdrag för gåvor och bidrag till ideell hjälpverksamhet. Det är mycket lovvärt att ytterligare stödja och stimulera den ideella verksamhet som pågår runt om i landet, och kan det göras med mer privata pengar och med ökad valfrihet för givarna så är det välkommet. Dessa motioner avstyrks med anledning av att regeringen i samband med budgetpropositionen aviserade att det kommer att kunna ske , också under förutsättning att ekonomiskt utrymme finns. Jag vill med detta yrka avslag på samtliga motioner och bifall till utskottets förslag i betänkande SkU23. 149 (S) replik: Detta anförande var intressant och föranleder två frågeställningar. Här sägs att avdrag för hushållsnära tjänster har skapat en arbetsmarknad för invandrare och kvinnor. Varför ser du den arbetsmarknaden avgränsad och kategoriserad till invandrare och kvinnor, ? I valrörelsen framförde ditt parti att man skulle expandera det så kallade till att också innefatta möjlighet att få hjälp med att gå ut med hunden. Jag undrar: När avser ni att framlägga det förslaget? 150 (C) replik: Att jag nämner kvinnor och invandrare beror på att det bevisligen är många kvinnor som har fått jobb genom de här tjänsterna och också skapat företag inom denna sektor. Det är också många invandrare, både män och kvinnor men också där framför allt kvinnor, som har fått jobb inom tjänsterna och skapat företag inom dem. Att det är så kan kanske också bero på att det har funnits en begränsad möjlighet att skapa jobb inom området. Efterfrågan har ökat i och med införandet av avdraget. Det har funnits en marknad för det där många tyvärr inte har haft förutsättningar att betala utan att skatteavdraget har tillkommit. Det har också funnits människor som kanske har haft brist på utbildning som gör att de kan kliva in på en annan arbetsmarknad. Det kan vara brist på språkkunskap. Detta är ett oerhört bra första insteg för en nyanländ svensk att ge sig in på. Vad gäller hunden hörde jag det av min partiledare en gång. Det har inte jobbats vidare med frågan. Jag kan inte ge dig någon tidpunkt. Men jag är inte främmande för att det finns många äldre som hade önskat sig att få sin hund rastad. Det kan vara personer med olika former av handikapp som gärna skulle se sin livskamrat få gå ut och röra på benen. Men det är ingen fråga som vi har resonerat vidare om. 151 (S) replik: Ditt inledande svar, , avslöjar din människosyn. Invandrarkvinnan ska inte drömma om att bli förskollärare, läkare eller forskare trots att många har kvalificerade utbildningar när de kommer hit. Det finns en annan arbetsmarknad för dem. Det ska vara att personer som har hyggliga inkomster också ska få ett bidrag av oss andra för att kunna städsla hjälp i hemmet. Du säger att några grupper är förutbestämda att utföra dessa uppgifter. Det är en människosyn som är mig främmande. Om ni hade talat om en arbetsmarknad i allmänhet hade jag sett att det är bättre även om systemet i sig är orättvist. Sedan var det bara löst prat av din partiordförande som inte hade någon kontakt med någon önskad politik. Hundarna får fortsätta att lida. 152 (C) replik: Det sista om att hundarna får fortsätta att lida förstod jag faktiskt inte. Jag tror att många ordnar för sina hundar på ett eller annat sätt ändå. Frågan om det ska in i ROT- eller RUT-avdraget har inte diskuterats. Men jag är inte främmande för att olika former av önskemål från framför allt en äldre befolkning skulle kunna göra att frågan skulle komma upp igen. Men den är inte diskuterad i det här läget. Min människosyn vad gäller invandrare, kvinnor eller städpersonal tycker inte jag på något vis avslöjas av att jag säger att det är ett bra instegsjobb för dem som saknar språkkunskaper. Vi har invandrargrupper som saknar en del av den utbildning som behövs för att ta sig in på den arbetsmarknad som finns . Det saknas över huvud taget jobb för de människor som vi har i vårt samhälle som inte har en gymnasieutbildning med sig . Det är oftast det som är orsaken till att de står utanför en arbetsmarknad . Man kan börja här. Dessutom finns det också ett stort kompetensbehov inom städverksamheten som de får lära sig av dessa företag och ta del av. Vad jag förstår är det många som är stolta över att de har den kompetensen att på ett mycket effektivt sätt städa någons hem. De ser inte det på något vis som en förnedrande uppgift. Jag betraktar inte den uppgiften på något vis som en förnedrande uppgift. Den fyller en funktion för den som utför den. Dessutom får personen ett vitt jobb som gör att gör att den är sjuklöneberättigad och har en pensionspoäng med sig i nästa jobb om det är så att man vill gå vidare i ett annat jobb. 153 (KD): har vissa grundläggande principer. En är den så kallade ofullkomlighetstanken. Det innebär att vi har kommit till insikten att alla människor är ofullkomliga, och det fördelas inte partivis. Det är bara det att alla inte har insett detta. Det vi diskuterar här är inkomst. Det är vad debatten handlar om. Det trodde i varje fall jag. Inkomst är en grundförutsättning för en inkomstskatt. Utan inkomst finns det ingen inkomstskatt, om man nu inte vill beslagta människors egendom ändå. Inkomstskatten är ofta den enskilt största utgiften för en inkomsttagare som den påverkar försörjningsmöjligheter och konsumtionsutrymme. Därför är hög skatt på inkomst inte i sig önskvärd. Vid den överenskommelse som träffades kom man också fram till den rimliga slutsatsen att ingen ska betala mer än hälften av sin förvärvsinkomst i skatt. Det är ganska enkelt att inse det rimliga i att dela lika men det orimliga i att få mindre än hälften kvar av sin förvärvsinkomst. Långsiktigt bör vi sträva att återgå till denna princip. Alliansregeringen har infört ett förvärvsavdrag för att skapa större ekonomiskt utrymme för förvärvsarbetande med fokus på låg- och medelinkomsttagare. Detta har inneburit ett ökat arbetsdeltagande och ökade skatteintäkter till kommunsektorn och även staten för den delen. Det har också varit en tillgång under den ekonomiska krisen. Vi ser nu en exceptionellt stark ekonomisk återhämtning och ökad sysselsättning som överträffar de allra flesta länders. Detta är inte enbart tur eller slump utan resultatet av en lyckad ekonomisk politik. Det är också viktigt att notera att trots krisen har kommunsektorn kommit i balans. kunde staten tillskjuta mängder av miljarder för att se till att kommunsektorn kunde fungera trots den ekonomsiska världskrisen. har i regeringsarbetet varit drivande för att förbättra ekonomin för pensionärerna med fokus på de lägre inkomstnivåerna. Sammantaget har historiska skattesänkningar genomförts på sammanlagt . Det har aldrig hänt . Tillsammans med den starka ekonomiska återhämtningen kommer pensionerna markant att förbättras framöver även om vi långsiktigt måste se över hur vi ska finansiera pensionssystemet. kommer även fortsättningsvis att arbeta för bättre förutsättningar för pensionärernas ekonomiska situation och andra områden som är kopplade till äldre, vilka vi redan har gjort stora insatser på. Det förra betänkandet om företagande är direkt kopplat till inkomstbeskattningen. Där måste båda hänga ihop. Ett exempel är ROT- och RUT-avdragen som både möjliggör för fler företag och fler arbetstillfällen. Detta blev mycket tydligt när alliansföreträdare i skatteutskottet besökte Homemaid, ett hemstädsföretag i . Den mycket positiva utvecklingen för företaget och anställningar konfirmerar Alliansens goda insatser för fler jobb och minskat utanförskap. Företaget uppvisar ett stort antal nya anställningar av personer som länge varit arbetslösa och en stor andel av dessa med invandrarbakgrund. Resultatet är både fler jobb och förbättrad integration. En presenterad studie visar att allt fler använder sig av möjligheten till RUT-avdrag och däribland många äldre. Med denna bakgrund är det svårt att förstå att inte alla partier i denna kammare ser positivt på denna utveckling och möjlighet till både jobb och service. En lång rad länder, samtliga övriga EU-länder, har möjliggjort någon form av avdragsrätt för gåvor. har länge arbetat för att detta också ska införas i . Vi ser det som ett principgenombrott att snart kommer att införa avdragsrätt för gåvor till hjälporganisationer. Vi ser detta som ett första steg mot att fler ideella organisationer och föreningar ska kunna omfattas. bör möjligheter införas för företag och juridiska personer att ge avdragsgilla gåvor till ideella organisationer. Men självklart måste detta finnas under ett fungerande regelverk. Det finns många andra frågor att ta upp denna sena afton. Men för tids vinnande nöjer jag mig med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. 154 (M): Skatten är varje svenskt hushålls största enskilda utgift. Man kan jämföra med bostadsutgifter och utgifter för mat eller kläder. Skatten är alltid den största utgiften. Men skatten skiljer sig från de andra utgifterna på minst två olika fundamentala sätt.