prot · GY09105 · 2011-05-19 00:00:00 — Frågan om intar en särskild ställning, precis som den hade redan under båda ordförandeskap och . har alltid varit mycket positivt till utvidgningsprocessen, och vår regering betecknar utvidgningen som EU-samarbetets största framgång. Förhandlingarna med och har förts vidare , och ser fram emot att snart få besked om medlemskap. har även ett flertal gånger enhälligt beslutat om ett EU-perspektiv för och , men också för . Självklart menar vi då inte den siste diktatorn i , , utan det vitryska folket, som så väl behöver vårt stöd, nu mer än någonsin efter händelserna i samband med presidentvalet det gångna året. Regimen attackerade då våldsamt det egna folket och oppositionen för att på detta sätt försöka få befolkningen tillbaka in i ledet. I detta sammanhang vill jag även lyfta fram det östliga partnerskapet, som tillkom 2009 genom ett gemensamt svensk-polskt initiativ och är av synnerligen stort intresse. På detta sätt bekräftar hela EU medlemskapsperspektivet för våra östra grannländer, sex länder som fortfarande var en del av , nämligen , och , samt de tre länderna i södra : , och . blev för mindre än offer för ett angreppskrig från . är de med i EU-diskussionerna. En viktig punkt i det östliga partnerskapet, som är en del av den europeiska grannskapspolitiken, är viseringslättnader som ska förenkla utbytet och samarbetet. fick , och viseringsfrihet. Det var ett stort steg åt rätt håll för hela . Utvidgningen är ett centralt bidrag till fred, demokrati och stabilitet på hela vår kontinent. Genom denna process bidrar EU också med så kallad nation på . Medlemskapsperspektivet är en förstärkande kraft som fungerar som soft power i den meningen att det kan motverka de Europanegativa, radikala krafterna i de olika länderna. , som haft stora interna problem i samarbetet med krigsförbrytartribunalen ICTY och i fråga om Kosovos självständighet, har inte bara börjat tala med Priština utan även undertecknat ett stabiliserings- och associationsavtal, som även vi här i har ratificerat . Detta kan ses som en förberedelse till medlemskapsförhandlingar, och Bosnien och har genomfört sin polisreform som ett led mot EU-förhandlingar. EU är och förblir en attraktiv kraft i alla delar av , från till , och kan positivt påverka problemregionerna genom att visa på att det är bättre att arbeta tillsammans mot ett mål utifrån gemensamma grundvärderingar än att stå splittrade inför de stora framtidsutmaningarna. Ett exempel på detta är att under sitt ordförandeskap införde Östersjöstrategin, ett samarbete som inte bara är positivt ur miljöhänsyn utan även har stora ekonomiska fördelar för alla inblandade. Samarbetet kommer att öka nyttan för den inre marknaden och bringa närmare varandra. Målet är att minska inkomstklyftorna, förbättra havsmiljön och även minska den organiserade brottslighet som råder över våra gränser. ska bli en föregångsregion i EU. Det nuvarande ungerska ordförandeskapet har tagit fasta på detta och självt sjösatt en motsvarande Donaustrategi. har EU målmedvetet arbetat med omsättningen av Lissabonfördraget, med införandet av den europeiska utrikestjänsten EEAS under den höga representanten och vice ordföranden i och framför allt med att stärka de nationella parlamentens deltagande i EU:s beslutsfattande. Dessutom inträdde en skyldighet för EU att ansluta sig till om skydd för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna. Förhandlingen om detta går just nu in i den sista rundan. Detta arbete ledde även till en reformeringsprocess i . Men Lissabonfördraget innehöll även ytterligare en bekräftelse av subsidiaritetsprincipen, som ska garantera att alla beslut i EU fattas på de nivåer som de berör. Detta är ett mycket viktigt framsteg för att förhindra att EU blir för mycket toppstyrt. De ekonomiska frågorna har varit extremt viktiga . Finanskrisens påverkan måste pareras, och vid utgången av 2010 hade 24 av 27 medlemsstater en skuldsättning som överskred av bnp. Huvuduppgiften för EU blev då att öka stabiliteten i hela unionen. Förslag till nya regler för förbättrat informationsutbyte, ökad insyn och samråd mellan medlemsländerna blev en viktig fråga för hela unionen. Stockholmsprogrammet, som antogs under det svenska ordförandeskapet, är vägledande i många av problemen på det rättsliga området. Särskilt gäller det rätten att söka asyl och att asylprocessen är rättssäker och grundar sig på solidaritet mellan medlemsstaterna. Frågan om sysselsättningen är nära förknippad med den ekonomiska stabiliteten och de rättsliga frågorna. Därför behandlades också dessa frågor i närhet till varandra. Hur kan man ha öppna gränser men bibehålla och förbättra EU:s konkurrenskraft? Min kollega ska tala mer om denna aspekt i sitt anförande. Mycket har gjorts i frågorna rörande frihandel. är en stark förespråkare för ett öppnare och mer frihandelsvänligt EU. Man kan till och med spekulera i om frihandelsavtalet och handelssamarbetet mellan och , som var det första land i norra som man slöt ett frihandelsavtal med, har möjliggjort den demokratiska resningen genom kontakterna människorna emellan. Men mer behöver göras för att avskaffa tullar och montera ned de i flera avseenden förödande och resursslukande jordbruksstöden. Med dagens prisuppgångar på världsmarknaden finns här ett gyllene tillfälle att pedagogiskt visa på de positiva aspekterna av en betydligt mer avreglerad jordbrukspolitik. En annan svår fråga var miljöfrågan, särskilt uppföljningen av klimatförhandlingarna. Klimatfrågan är en ödesdiger fråga inte bara för och EU, utan för hela världen. Kampen mot klimatförändringar går som en röd tråd genom hela det svenska EU-arbetet. arbetar för att EU ska förbli en drivande kraft i det globala arbetet för att skydda miljön och säkra en hållbar utveckling. I sista kapitlet talar regeringen om EU:s institutioner. Här tycker vi alla att det är särskilt angeläget att regeringen arbetar för den största möjliga öppenheten och insynen, en logisk följd av vårt kända engagemang för detta i offentliga sammanhang. Avslutningsvis kan man säga att var ett framgångsår för EU och för i EU. Vi kan vara stolta över allt vi och EU har uppnått, och det är glädjande att läsa regeringsskrivelsen, som man kan anbefalla som läsning till alla som är intresserade av Europafrågor. Den är faktaspäckad och informativ. EU är vårt stora framgångsprojekt, och regeringen och en majoritet i gör allt för att förankra i våra hjärtan och hjärnor samt för att lyckas garantera för oss, våra barn och våra barnbarn ett i fred, frihet och välstånd. Jag yrkar på att lägga regeringens skrivelse till handlingarna och yrkar avslag på alla reservationer. 108 (FP): Tillsammans gör vi skillnad. Därför har mer än något annat parti alltid sett till EU:s möjligheter. Genom vårt medlemskap i kan vi nå mycket längre än vad som annars hade varit fallet. Det gäller inte minst frågor som miljö, ekonomi, fri rörlighet, demokrati och mänskliga rättigheter. Klimat och miljö är alldeles uppenbart ett område där det behövs ett kraftfullt och bindande internationellt samarbete. EU har varit ledaren i det globala klimatarbetet och ska fortsätta att vara det. Tyvärr har klimatarbetet tappat något i fart, och har en uppgift i att vara en pådrivande kraft för att återigen få klimat- och miljöpåverkan högt på toppmötenas dagordning. För mig som folkpartist har det varit glädjande att de akuta problemen kring förlust av arter och livsmiljöer, det som vi kallar biologisk mångfald, fått ökat fokus i EU och världen . var det internationella året för biologisk mångfald. Det var fantastiskt att det blev ett genombrott på i . presenterade en strategi för biologisk mångfald i EU för det kommande decenniet. gäller det också att alla länder vidtar ambitiösa åtgärder. Under det svenska EU-ordförandeskapet gavs havsfrågorna en hög prioritet, och som representant sade antogs en Östersjöstrategi. har det pågått ett arbete för att genomföra den strategin. måste fortsatt driva på för värnandet av den biologiska mångfalden i haven och för krav på minskad tillförsel av gifter till . En verklig utmaning internt i EU är att göra något åt de omfattande jordbrukssubventionerna. Förutom att EU:s jordbrukspolitik kostar skattebetalare , pengar som skulle kunna göra större nytta om de till exempel användes i forskningen, är subventionerna i vissa fall också direkt skadliga för miljön. Bara subventioner som bidrar till kollektiv nytta, såsom biologisk mångfald, djurskydd och en omställning till ett miljö- och klimatsmart jordbruk bör finnas kvar. Det vore långsiktigt bäst för miljö, bönder och konsumenter. är en liten öppen ekonomi, väl integrerad med de andra europeiska ländernas ekonomier. Vårt välstånd grundar sig till stor del på handel med andra länder. Får andra länder problem märks det hos oss. Många länder drabbades hårt av den djupa finanskrisen och 2009. Nästan alla EU:s medlemsländer bär fortfarande en tung börda i form av underskott i statsfinanser och stora skulder. är ett lysande undantag. Med ordning i de offentliga finanserna och viktiga reformer i bagaget, inte minst med fokus på arbetslinjen, har vi klarat oss bra. Några iakttagelser från krisen kan göras. Flera länder följde inte i goda tider de regelverk som ställts upp för de nationella ekonomierna. Därmed fördjupades krisen. EU måste nu se till att efterlevnaden av stabilitets- och tillväxtpaktens regler blir bättre. Krisen visade också hur gränsöverskridande bankverksamheten är och att nationella regelverk är otillräckliga för att möta gränsöverskridande risker. Hur en bank agerar i ett land kan slå mot ett annat land. Regelverken i andra länder måste alltså vara bra för att vi ska kunna känna oss trygga. Därför är EU:s arbete för tillsyn på finansiella marknader så viktigt. ekonomier hänger ihop. Det är av stor vikt för oss i att vi är med och ser till att EU samlas kring de bästa lösningarna för framtiden. Slutligen vill jag säga något om utvecklingen i och . När den arabiska våren påbörjades var vi många som hade samma förväntansfulla känsla som efter murens fall 1989. Framgångarna, som demonstranterna i och uppnått, är förstås fantastiska, att dessa länder, om än på lite skakiga ben, är på väg mot en demokratisk utveckling. Vi har dock i flera länder sett uppror efter uppror slås ned. I hann demonstrationerna knappt påbörjas innan regimen satte stopp för folkets förhoppningar om en frihetens vår. I dödas fredliga demonstranter. Dödstalet är nu uppe i flera hundra. När det gäller är det lovvärt att FN lyckades samla sig kring en FN-resolution och att nu deltar med JAS-plan. Lärdomen från detta är att EU på ett tydligare sätt måste fokusera på demokrati och mänskliga rättigheter i sina kontakter med och . Det behövs ett bredare kontaktnät och långsiktiga samarbeten med det civila samhället, liksom ett mer omfattande demokratibistånd. EU måste också bli bättre på att ta ett gemensamt ansvar för de flyktingströmmar som blivit följden av demokratikampen. EU byggdes för att hantera kriser. Just nu har vi många utmaningar att hantera i . Många länder har , efter finanskrisen, varit under ekonomisk press. Det finns en ökad främlingsfientlighet och minskad tolerans mot minoriteter i många medlemsländer, och det finns signaler om en nationell slutenhet och protektionism. Det är inte vägen framåt. Detta är på tvärs mot våra liberala värderingar om tolerans och fri rörlighet för människor och varor. Det är också på tvärs mot hela EU:s idé om att genom frihandel och fri rörlighet bidra till ökad tillväxt och välstånd i vår del av världen. Vi i har en uppgift att få fler i EU att lyfta blicken och satsa långsiktigt. Det är med gemensamma krafter och ansträngningar vi skapar frihet, välmående och utveckling för oss i och i andra delar av världen. 109 (C): , vår kontinent, har en blodig historia. Det finns skäl att påminna om det. ser vi det bara på tv-bilder från andra delar av världen, men också vi har varit där, även i närtid. Förtryck, splittring och slagfält i stället för rättsstat och demokratisk dialog så har det sett ut. Det var det gamla , en kontinent som människor flydde från. På den grunden, fru talman, formar vi nu det nya . Det är format med Europeiska unionen som den gemensamma kraften, den gemensamma mötesplatsen för länder när det gäller att lösa de problem som vi står inför. Det är problem som inte bara löses här i , utan också med världen runt omkring. Det är ett EU som människor söker sig till, ett EU som bygger på en dröm om frihet, en dröm om möjligheter för människor att växa och forma sitt liv, sin verklighet. Vårt EU har naturligtvis många utmaningar illa vore det annars. Men vi står i ärlighetens namn inför arbetskraftsbrist. EU är en åldrande kontinent, och vi konkurrerar med kontinenter och med länder runt omkring oss där det formligen sjuder av kraft och vilja att anta utmaningarna att ta över den roll som vi har haft i EU och i tidigare. Vi har naturligtvis också utmaningar som är gemensamma, som inte bara handlar om . Det rör klimatfrågorna. Det rör hur vi formar en hållbar värld, en hållbar utveckling för människor i hela världen. Det är utmaningar som vi måste vara beredda att anta och söka gemensamma lösningar på. Jag lyssnade tidigare på , som inte är kvar i kammaren . Han lyfte fram eurofrågan. Låt mig säga, som tillhörande ett parti som också i folkomröstningen ansåg att vi inte skulle gå med i euron, att det ändå är viktigt att stryka under betydelsen av ett gemensamt ansvarstagande här och . Vi vill och vi ska ta ansvar för att lösa de ekonomiska problemen på vår kontinent. Vi har sett ekonomiska kriser förut. Vi har också sett hur man har försökt att hantera dem. Det är ingen framgångssaga. inser vi nog alla att det krävs gemensamma tag, ett gemensamt ansvarstagande och gemensamma lösningar. Det handlar också om eurons framtid. Självklart måste vi alla arbeta för att klara de utmaningar som valutan står inför. Om vi inte gör det, fru talman, kommer de personer här hemma och i andra delar av som har de minsta resurserna att vara de som drabbas än hårdare. Vi vill naturligtvis inte att det ska hända. EU:s mjuka kraft har berörts tidigare och den är stor, drömmen som lever hos människor runt omkring oss i vårt grannskap om att få komma med. Och, fru talman, vi har faktiskt öppnat dörren och bidragit till en stor demokratisering, en frihetsrevolution på vår kontinent genom att använda EU:s mjuka kraft, genom att skapa förutsättningar för demokrati, för rättsstat och för välstånd i fler länder på vår kontinent än på väldigt . Från sida är det självklart att vi fortsätter att arbeta för ett öppet EU, för öppna gränser i stället för nya tullar. Vi ser naturligtvis också anslutningen till som en viktig gemensam juridisk grund, en MR-grund för hela vår kontinent som har stor betydelse för att inte bygga nya murar mellan människor i . Det är också öppet för nya medlemmar: , , , och . har nämnts tidigare, och jag tycker att det finns skäl att lyfta fram just det exemplet. Här har vi verkligen kunnat se hur EU:s möjligheter att påverka har gjort skillnad. Människor har fått en bättre utveckling. Rättsstaten har blivit bättre, mer fungerande, och regelverken kommer på plats därför att man drömmer om och söker sig mot EU. Det är självklart för vår utgångspunkt att vi ska vara öppna för människor och för länder som vill komma med. Det gäller naturligtvis inte utan vidare, utan vi får försöka att verkligen jobba för att sträcka ut en hjälpande hand och bidra till att bygga bättre system, bättre möjligheter för människorna i de länderna. Det handlar naturligtvis om att man måste klara de kriterier som vi har ställt upp, vare sig mer eller mindre. För oss är det självfallet viktigt med ett öppet EU i alla delar, öppet för människor, öppet för rörlighet, öppet för nya medlemmar och öppenhet i den egna verksamheten för oss medborgare att kunna granska. Det är viktigt för att klara det som är en del av våra verkliga grundvärden. För oss som vill utveckla och inte avveckla EU är det naturligtvis viktigt att aktivt driver på för att göra EU till en global aktör. Vi behöver inte mindre utrikespolitik av gemensam karaktär, fru talman, vi behöver mer. Det behöver vi därför att det ligger i vårt utrikes- och säkerhetspolitiska intresse att vi samverkar. Vi behöver inte mer av konflikter. Vi behöver inte mer av otydlighet. Vi behöver mer av tydlighet, därför att människor där ute förväntar sig det av oss. Många av oss möter just denna önskan när vi är ute och träffar människor i andra delar av världen. Ta ert ansvar! Kliv ut politiskt på den globala arenan, ta ert ansvar! Jag tycker också att vi har sett några exempel på att vi har gjort det redovisat i den skrivelse som regeringen nu har lagt på vårt bord och som vi behandlar. Ta till exempel, där vi ju testade en öppnare attityd, förde dialog, men också var tydliga och snabba med att reagera när slog ned människors drömmar på torget i . Det är klart att det har betydelse att EU har en aktiv gemensam hållning. Ta , där vi nu ser så många drömmar väckas, så mycket hopp väckas och så stora utmaningar finnas. Det är klart att EU:s möjligheter att finnas med, att hjälpa till och stötta, inte för att ta över utan för att verkligen vara en god granne, är viktiga signaler som människor önskar. Ta fredsprocessen mellan och ! Det är oerhört centralt att EU är tydligt även där för att kunna göra skillnad. Väldigt ofta hör vi just den frågan, de kraven: När ska ni klara av att ha en gemensam hållning och göra skillnad? Jag hoppas att vi ska kunna klara det bättre än vi har gjort . Men det är inte lite vi har nått, och vi är i början av även den processen. När man läser det här betänkandet ser man faktiskt 44 reservationer. Ojojoj, så många! Sedan tittar man lite försiktigt för att se vad de står för egentligen. En del av dem, fru talman, måste jag säga inte är så mycket alternativ skrivning som en allmän kommentar. Jag läste med visst intresse till exempel Socialdemokraternas första reservation om utvidgning och ser ju, fru talman, att den är ett lovord till utvidgning på samma sätt som utskottet uttrycker det i sitt betänkande. Det finns mer av detta. Jag beklagar också, fru talman, att det finns en del reservationer som talar om EU:s avveckling och som också vill stänga dörren för nya medlemmar och för EU:s grannar och deras drömmar om att få möjligheten att vara med. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. 110 (KD): Jag skulle vilja börja med att säga att jag är glad åt att vi har EU-flaggan kvar här i kammaren sedan vi hade EU-ordförandeskapet. Jag var en av dem som var med och motionerade om att vi skulle få en här i salen, och jag är väldigt glad åt att den hänger kvar tillsammans med vår fina svenska flagga. Det år som beskrivs när det gäller EU och vad EU betyder visar ju på att EU har stora utmaningar framöver och att naturligtvis är och kan vara med och påverka EU:s framtid på ett positivt sätt. Jag tycker att mycket av det som skrivs i utskottsbetänkandet har en positiv anklang när det gäller framtiden. I berättelsen om verksamheten i Europeiska unionen kan vi se att utmaningarna och det som ligger framöver har mycket mer att ge både och omvärlden. Vi kristdemokrater vill bland annat lyfta fram några av de nio temaområden som finns med i betänkandet, däribland utvidgningsprocessen och den gemensamma säkerhets- och utrikespolitiken. Vi tycker att det är glädjande att de pågående utvidgningsprocesserna fortlöper och att EU bidrar som en stark aktör när det gäller att stärka mänskliga rättigheter och att bidra till en förbättrad säkerhetspolitik såväl inom som utanför EU. EU:s arbete för utvidgning är viktigt för att stärka stabiliteten i vårt närområde. Även om länder som i sina förhandlingar har visat på tydliga förbättringsåtgärder är vägen fortfarande lång. Vi följer med intresse hur de fortsätter att stärka mänskliga rättigheter för befolkningen i allmänhet, men särskilt för minoriteter och i synnerhet journalister. Vi kristdemokrater vill se en tydlig förbättring inom samtliga MR-områden och att EU mycket tydligt markerar vad och EU förväntar sig av ett eventuellt blivande medlemsland. Relationerna med måste förbättras radikalt, något som också EU har varit tydligt med. Vi kristdemokrater vill lyfta fram den strategiska betydelsen av EU som främjande av utrikespolitiken och mänskliga rättigheter. Flera av de länder som deltar i samtal för ett EU-medlemskap arbetar nu aktivt för att stärka de här områdena gentemot sin egen befolkning, mot EU:s medlemsländer och mot tredjeland. Att visa på tydliga framsteg i bemötandet av sin befolknings rättigheter är en helt grundläggande förutsättning för såväl medlemskap som god livskvalitet. Det handlar för EU om att kunna ha en kvalitetsstämpel som internationell aktör och om den trovärdighet som unionen har byggt upp. Jag vill också lyfta fram , som nämns särskilt i betänkandet. Vi kristdemokrater har i ända sedan arbetat hårt för att befolkning ska leva i fred och frihet med såväl handelsförbindelser som demokratiskt valda församlingar. I ser vi lite av respekt för dessa värden. har situationen varit mycket allvarlig. Att sista diktatur så flagrant har kränkt sin befolkning är en skymf mot allt som vi står för, och vi vill på det sättet fördöma vad har gjort mot sin egen befolkning. Vi vill också lyfta fram att det ska finnas en möjlighet för befolkningen att få det stöd de förtjänar. De vill ha kontakt med och den europeiska gemenskapen. Där måste våra krav naturligtvis vara tydliga gentemot regimen i , det vill säga att vi kräver demokrati och mänskliga rättigheter. Det får inte kompromissas bort. Vi förväntar oss att mer händer , och vi hoppas att tar sitt förnuft till fånga. Med hjälp av visumliberaliseringar för vanliga medborgare ska landet öppnas för en fredlig och bra utveckling framöver. kan också konstatera att den gemensamma säkerhetspolitiken har gjort framsteg. ingår i en politisk allians som tydligt tar ett solidariskt ansvar för säkerhet. Det är rätt och riktigt och stärker sammanhållningen inom EU. Både och våra grannar i öst har mycket att vinna också på det östliga partnerskapet, precis som relationerna med Unionen för . Vi är mycket måna om att stärka den bräckliga men lovande utveckling som har skett i . Vi kristdemokrater vill särskilt välkomna det civila samhällets engagemang för demokratiska framsteg i området. Här har EU tagit ett tydligt ansvar, och vi vill se en stark fortsättning av det inte minst möjligheten att stärka kvinnors inflytande och säkerhet i såväl vardagen som i det politiska rummet. Genom handelsrelationer stärks gemenskapskänslan och förståelsen för varandras kulturer och förhållningssätt. Nya frihandelsavtal, utbyten, viseringslättnader och andra former av relationer bör förbättras och stärkas. bör tydligt ta initiativ i enlighet med den uppmaning som kommit via kommissionen gällande europeiska grannskapspolitiken. Vi kristdemokrater vill gärna sätta fokus på biståndet. Vi vill gärna se en fortsättning på det arbete som har tagits fram i EU:s arbete med grönboken om biståndet. Det är viktigt att biståndet blir effektivt och går till de allra fattigaste. EU har en av de största biståndsbudgetarna i världen, och det är viktigt att de går till rätt saker. Fattigdomsbekämpning tillsammans med kampen mot korruption och för kvinnors villkor i biståndet är oerhört viktiga frågor för oss kristdemokrater. Det gäller också att klimatfrågan på ett tydligt sätt inlemmas i de långsiktiga planerna för biståndsverksamheten. Vi vill naturligtvis gärna se att övriga EU tar efter exempel om att avsätta av bni till biståndsarbetet. När det gäller jobb och utveckling vet vi att för EU:s medborgare är en av de viktigaste frågorna att det finns arbetstillfällen. I EU 2020 jobbstrategin för oss och för EU framöver står i fokus att visa på ungdomars arbetssituation.