prot · GZ0951 · 2011-12-19 00:00:00 — Jag förväntar mig att kollegerna framför mig har läst utvärderingsrapporterna. Till er som lyssnar på detta och som inte har läst dem vill jag säga: Gör det! Jag brukar säga att de är oerhört nyttiga läroböcker. Med detta vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och önska alla här och vårt eget kansli en god jul och ett gott nytt år. 123 (S): Som sade ska jag beröra vår utvärdering, men först vill jag ge några kommentarer. har jag suttit och lyssnat på två ämnesområden som miljö- och jordbruksutskottet diskuterat och därför har jag några kommentarer. Det sades att har haft en urstark återhämtning inom ekonomi och så vidare. Det är fantastiskt att vi haft en urstark återhämtning och , enligt finansministern, har en gigantisk arbetslöshet i . Vi har en ungdomsarbetslöshet som är bland de högsta i och en långtidsarbetslöshet som ökat och också är gigantisk. Ändå har vi en urstark återhämtning. Jag är bara rädd för vad det innebär när vi nu går in i en kraftig lågkonjunktur. Det har också sagts att regeringen vill utveckla det kustnära fisket. har man haft på sig för att göra det. Jag kan informera att det gått åt andra hållet. Det har gått bakåt, och vi har snart inget kustfiske kvar. Byråkratin har man satsat mycket på att minska hörde vi här. Tittar vi på fisket ser vi att det inte är så intressant att debattera i den här kammaren, för det är inte så himla många fiskare som sitter här. Det är mest bönder och skogsägare. Fisket är en oerhört viktig näring för en levande landsbygd, men vi håller på att slå undan fötterna på den. Och byråkratin är gigantisk. Den har inte minskat en enda procent. I stället har den ökat . Så är fallet. Fisket är inte mindre styrt av EU-regler än vad jordbruket är, men man har inte lagt ned någon större möda på att underlätta för fisket. , vår vice ordförande i utskottet, var imponerad över att man kunde använda skogen till nästan allting, till kläder och annat. Man kunde snart börja äta den ja, det kunde man då man åt barkbröd. Jag är säker på att om det här fortsätter är vi snart där igen. I sitt sista inlägg frågade om vi ville förbjuda konventionellt jordbruk. Nej, det vill vi inte göra, absolut inte. Det är helt nödvändigt att ha konventionellt jordbruk, men vi vill att vi brukar jorden på ett ekologiskt hållbart sätt, så nära ekologiskt jordbruk som möjligt. Det är dit vi förhoppningsvis ska komma så att vi slipper ha två olika jordbruk. Vi vill att jorden ska brukas på ett hållbart sätt. tog upp att det finns förslag på hur vi ska se till våra katter på ett bra sätt. Där är hon och jag ense. Jag är kattälskare av stora mått. Det finns dock inget förslag. utredning finns, och vi ska noga följa upp att förslag kommer. Vi är helt överens om att det ska vävas in i den proposition som eventuellt kan komma. Det talades också om konkurrenskraft. Vad gäller subventionen av drivmedelsskatt, som vi införde, tar ni bort den, . Det kostar ett antal miljoner för bönderna. Kom ihåg det! Och de 90 miljoner som man lägger på slakterierna tar man från landsbygdsprogrammet. Det är alltså bönderna själva som får betala de 90 miljonerna. Så är verkligheten. Låt mig så gå över till utvärderingen. Miljö- och jordbruksutskottet har under följt upp olika områden inom utskottets verksamhetsansvar. har vi bland annat valt att följa upp regeringens resultatredovisning inom de båda utgiftsområdena. Syftet med uppföljningen har varit att ta fram fördjupade kunskapsunderlag inför beredningen av budgeten för samt ge ett underlag för den fortsatta dialogen kring utvecklingen av den ekonomiska styrningen. Till utskottets förfogande har vi haft en enastående hjälp av och inte minst av utskottets kansli. Ett fantastiskt arbete har de lagt ned. Utskottet har i tidigare utvärderingar påpekat vikten av att det finns tydliga och uppföljningsbara mål och att det ska vara möjligt att följa kopplingen mellan gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag. Regeringen har haft en förkärlek till att redovisa förbrukade insatsmedel i stället för att redovisa uppnådda resultat. Mycket av den tidigare kritiken finns även i denna utvärdering. Om det funnits en större ambition hos regeringen att åstadkomma tydligare indikatorer för att följa upp i vilken grad målen nås skulle utvärderingsarbetet ha varit betydligt lättare. Indikatorer redovisas inte för alla delar som ingår i resultatredovisningen. Bland annat kan nämnas området som rör den småskaliga livsmedelsproduktionen, som ofta lyfts fram av utskottet. Här har regeringen ännu inte redovisat några indikatorer för att ge möjlighet att påvisa vilken riktning utvecklingen går inom detta område. I och med det är det omöjligt att påvisa om de ekonomiska satsningar som görs har någon effekt eller om det är ett slöseri med skattemedel. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen konstaterar att den satsning som regeringen gör på kemikalieområdet med 100 miljoner är en av de politiska huvuduppgifterna . Genom resursförstärkningen ska förutsättningar skapas för att ska bli ett av de ledande länderna när det gäller att ta fram förslag för effektivare tillämpning av lagstiftningen och vid behov verka för en strängare lagstiftning. Resursförstärkningen används i huvudsak till personalförstärkningar. Gruppen anser att det är väsentligt att satsningen följs upp och utvärderas samt att uppnådda resultat redovisas i förhållande till satsningens kostnader. I detta bör ingå vilka långsiktiga effekter satsningen får för en giftfri miljö. Gruppen menar också att det är viktigt att regeringen återkommer till i någon av de två kommande budgetpropositionerna beträffande de konsekvenser regeringen ser när den riktade satsningen upphör, detta inte minst med tanke på att större delen av satsningen går till personalförstärkningar. Det vore olyckligt om man på grund av att satsningen avbryts tappar kompetens. Inom fisket har regeringen under lagt många miljoner av våra skattemedel. Stora delar av dessa har lagts på att skrota ut fiskefartyg för att på så sätt öka lönsamheten inom fisket. påpekade den dåvarande utvärderingsgruppen att skrotningsbidraget kunde göras betydligt träffsäkrare. I förra årets uppföljning av regeringens resultatredovisning konstaterade vi att regeringen inte följt upp konsekvenserna för lönsamheten inom fisket. I årets uppföljning har det konstaterats att det finns olika syn på huruvida skrotningsbidraget är bra eller dåligt. Näringen menar att de senaste kampanjerna har motverkats av egna beslut att bevilja torskfisketillstånd i samt att nya fartygstillstånd beviljats till båtar i . De menar att borde ha sett över sitt samlade regelverk innan kampanjen inleddes. Det kan tyckas att det vore naturligt att se till att stoppa inflödet av båtar innan man betalar stora summor för att minska antalet. Man kan säga att kritiken ligger helt i linje med vad utskottets utvärderingsgrupp framförde . Om det skett en lönsamhetsökning tack vare alla miljoner som satsats på skrotning är näst intill omöjligt att avgöra. Gruppen anser att rutinerna för uppföljning av genomförda insatser måste förbättras. Man vet inte hur många som fortsatt inom näringen efter att de erhållit skrotningsbidrag. Man vet inte om eller hur lönsamheten har påverkats. Gruppen kan konstatera att regeringen inte kommenterat de synpunkter om skrotningen som miljö- och jordbruksutskottet framförde 2010. Det är anmärkningsvärt med tanke på de stora summor som satsades och den kritik som kom fram från flera håll. Gruppen vill i årets uppföljning därför betona vikten av att regeringen följer den fortsatta utvecklingen och återkommer till med information i frågan. En annan stor satsning som regeringen gjorde var att skänka den svenska pelagiska kvoten till ett antal fiskare. Det borde vara rimligt att regeringen återkom med en redovisning av vilken effekt denna enorma satsning fått. Hur blev det med lönsamheten? Hur blev det med ägarkoncentrationen? Var blev de utköpta fiskefartygen av? Alla dessa miljoner som tillfördes näringen, hur påverkade de andra fiskeslag i investeringar? Och hur påverkades koncentrationen av dessa fisken, om de påverkades? Ja, det finns många frågeställningar utifrån denna satsning, men inte en enda kommentar har återrapporterats om en av de största ekonomiska satsningar som vi svenska medborgare gjort inom fiskenäringen. Det behövs utvärderingar inom respektive utskottsområde. Det är helt klart. Det är viktigt att kan följa upp hur de olika satsningarna utfaller och ges möjlighet till omprioriteringar när budgeten ska fastställas. Likaså är det viktigt att regeringen tar lika seriöst på möjligheten till utvärderingar som och också tar del av de kommentarer som utskotten framför. Om det sker blir regeringens resultatredovisningar och utskottens utvärderingar än mer betydelsefulla i det kommande arbetet i . Med detta vill jag önska god jul och ett gott nytt år till kolleger och till er som arbetar i . (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Föredrogs näringsutskottets betänkande 2011/12:NU1 Utgiftsområde 24 Näringsliv (prop. 2011/12:1 delvis). 124 (S): Jag vill inledningsvis yrka bifall till reservation nr 1. Vi socialdemokrater kommer att lägga ned våra röster under punkt 3 och i detta sammanhang anmäla vårt särskilda yttrande, där vi närmare preciserar våra ståndpunkter kring vårt alternativ till anslagen inom detta utgiftsområde. Det är nu dags att behandla näringsutskottets betänkande nr 1, nämligen Utgiftsområde 24 Näringsliv. Dessutom behandlas i detta betänkande 16 motioner från allmänna motionstiden, däribland de motioner från S, MP, SD och V som tar upp utgiftsramarna inom detta utgiftsområde. Utgiftsområdet behandlar målet och inriktningen för näringspolitiken, anslagen till de olika anslagstyperna, bland annat till de myndigheter som hanterar näringsfrågor, frågor kring konkurrens, regelförenkling, statlig finansiering av företag, innovationsfrågor med mera. Betänkandet behandlar också förvaltningen av de statliga företagen, men i denna debatt kommer vi inte att ta upp de frågorna, då detta debatterades så sent som i kammaren. Jag kommer inte att beröra det i detta anförande. Jag kommer inte heller att beröra innovationsfrågor i mitt anförande, utan dessa kommer att tas upp av ledamoten i ett senare inlägg. Slutligen tar man i detta betänkande upp frågor om utrikeshandel samt handels- och investeringsfrämjande. Jag noterar för jag vet inte vilken gång i ordningen att vi inte heller har äran att få diskutera näringspolitiken i ett allmänt perspektiv med vår näringsminister. Det har inte hänt en enda gång sedan alliansregeringen tillträdde att en näringsminister behagat närvara vid budgetdebatten. Det beklagar vi socialdemokrater djupt. Jag hade dock kunnat tycka att det varit okej om näringsministern hade varit anmäld men meddelat förhinder för att besöka eller diskutera Saabfrågan i någon mening. Jag kan lova följande: Jag kommer med utgångspunkt i detta anförande att lämna in minst fem interpellationer till . Vill inte komma till kammaren får kammaren komma till . Det är min slutsats. Jag tycker att det är beklagligt och korkat att hon inte kommer till kammaren när vi diskuterar viktiga frågor. Ett av löftena från talmannen var att det skulle bli bättre på den fronten. Men när det gäller näringspolitiken och regionalpolitiken har vi inte sett något sådant. Det är väldigt beklagligt. Vi får nöja oss med att vi har en före detta minister med i denna debatt. Honom får vi återkomma till senare i något replikinlägg. Innan jag presenterar vårt förslag till en aktiv näringspolitik och kommenterar regeringens förslag kan jag inte låta bli att denna dag lämna några kommentarer till den näringspolitiska nyheten för dagen, nämligen Saabs konkurs. Självklart beklagar vi alla den situation som uppstått. Naturligtvis känner vi också djupt för situationen för de anställda. När nu en av de största aktörerna försvinner är det vanskligt att överblicka konsekvenserna för övriga delar av fordonsindustrin. Det är därför beklagligt att regeringen saknar visioner för svensk industri, i synnerhet fordonsindustrin, vilket riskerar framtida konkurrenskraft. Många andra länders regeringar har varit betydligt mer intresserade av att söka konstruktiva lösningar i samverkan med fordonsindustrin, däribland , med flera. Vi är inte de enda som haft kriser i fordonsindustrin. Jag kan bara konstatera att även om också andra EU-länder har haft problem i sin fordonsindustri kan enbart ståta med en konkurs inom sitt land. Jag kunde inte låta bli att lyssna på den presskonferens som näringsminister hade . Vad var det man hade att säga? Jo, man skulle åka till och lyssna in. Så hette det inte när var hos oss i näringsutskottet. Då sade man sig ha en beredskap om det värsta skulle ske, nämligen konkursen. Jag bara undrar i denna debatt: Var finns den beredskapen ? Jag kan inte se någon. Svenska folket har inte fått veta något. Jag hoppas verkligen för regeringens trovärdighets skull att har någonting att säga till de drabbade. För att gå in på dagens ämne: Vi kan återigen notera att den svenska borgerliga regeringen bedriver en förvånansvärt passiv näringspolitik. Jag har som riksdagsledamot haft ansvaret för dessa frågor i princip , och jag kan inte säga att jag nött ut denna talarstol genom att diskutera annat än budgetbetänkanden. Jag kan bara tolka det på två sätt. Det ena är att den tillträdande borgerliga regeringen måste ha varit väldigt nöjd med den näringspolitik vi socialdemokrater hade bedrivit. Det andra är att man inte har några idéer. Mot detta kan man invända att det inte är inom näringspolitikens område man ska fatta de stora besluten utan på andra områden, till exempel skatteområdet eller socialförsäkringsområdet. Men när vi tittar på de områdena kan vi konstatera att man vill plottra lite här och lite där. Det är lite RUT-avdrag, lite ROT-avdrag och så lite restaurangmoms. Sedan har man klarat hela näringspolitiken. Det duger inte! Vad har man för besked till industrin, den privata tjänstesektorn, de sociala företagen och den ideella sektorn? I princip inget alls, för man vill ingenting på de här områdena. Vår socialdemokratiska inriktning för svensk näringspolitik grundar sig på behovet av företagsfrämjande, entreprenörskap och näringslivsutveckling samt av att främja samspelet mellan industrin och tjänstesektorn. Vi socialdemokrater ska bygga på insikten om betydelsen av värdeburen tillväxt och kunskapsbaserad ekonomi. måste konkurrera med hög kompetens och goda arbetsvillkor och inte med låga löner för att stå starkt i en globaliserad ekonomi. Den nuvarande tillväxten ska inte ske på bekostnad av framtida generationers möjligheter att leva ett gott liv. För att stå starkt måste sträva efter en hållbar ekonomisk utveckling och ökad jämlikhet. behöver fler företag som kan välfärd, tillväxt och näringslivsutveckling. I detta kan nog hela kammaren instämma. Men vi socialdemokrater vill mer. För oss räcker det inte med lite plottriga insatser här och där. Vi vill ha en generell näringspolitik där inte bara en liten del av den privata servicesektorn kan få fördelar. Vi vill ha en servicesektor som kan anställa, expandera men också exportera. För detta, herr talman, krävs att den utredning som regeringen säger ska komma angående statliga insatser för företagsfinansiering nu verkligen kommer till stånd och att kammaren kan få en proposition att behandla. Redan när regeringen tillträde fanns ett antal utredningar. Man lade fram en proposition där man bara kunde skrapa fram ett förslag. Det gällde företagsrådgivning. Sedan skulle man fortsätta utredandet. Det duger inte, herr talman, att en regering som anser sig ha ambitioner för att förbättra näringslivsklimatet inte kan återkomma till kammaren med konkreta förslag för hur man ska anstränga sig för att nå bättre företagsfinansiering. Ett område där denna regering har förhållit sig förvånansvärt passiv är forskning, innovation och branschprogram. framskjutna plats i världsekonomin vilar på gemensamma investeringar i forskning och utveckling mellan staten och näringslivet. Men denna regering har haft en beröringsskräck för att näringslivet ska vara inblandat i forskning och innovation. Man vill helt enkelt inte inse att för att företagen även långsiktigt ska kunna vara ledande och världsledande inom sina respektive produktionsområden krävs långsiktiga insatser vad gäller forskning och innovation. Vi socialdemokrater införde branschprogrammen som ett sätt att i praktiken och inte bara i de stolta talen bedriva en aktiv näringspolitik. Detta var enligt den nuvarande regeringen gammalmodigt och förlegat och gav ingenting. Vi kan nu konstatera att med alliansregeringen frågar företagen fortfarande efter dessa. Något annat har ju inte kommit i stället. Det fanns säkert en del brister i branschprogrammen, men de lyfte fram respektive bransch på ett bra sätt. En befogad kritik mot dem var att de gällde endast traditionell industri. Vi menar därför att servicesektorn bör ha sådana program. Rimligen kan man ta fram ett sådant program vad gäller besöksnäringen. Vi har därför inom detta utgiftsområde förslagit för att inrätta strategiska arbetsformer med forskning och näringsliv för att stärka svensk konkurrenskraft. 125 (MP): En ansvarsfull politik handlar om att ta ansvar. För mig som miljöpartist är det ett ansvar inte bara för utan också för framtiden. De beslut vi fattar i våra liv och tillsammans här i påverkar inte bara oss själva utan också liv på andra platser och . Vi lever i med nya utmaningar som kräver nya lösningar. Utarmningen av naturresurser och ekosystem ökar. Enligt är det till och med mycket svårt att skapa förutsättningar för att nå ett flertal av de miljötillstånd som miljömålen uttrycker. Arbetslösheten och de sociala klyftorna växer. Sedan fick en borgerlig regering har människor med de allra lägsta inkomsterna i fått det sämre, medan de som har de högsta inkomsterna har fått det bättre. De finansiella kriserna avlöser varandra. Den globala skuldkrisen har redan skapat ett mycket osäkert läge i världsekonomin, och det påverkar även oss i . Arbetslösheten bedöms öka från redan rekordhöga nivåer. Vårt samhälle behöver ändra färdriktning. Vad behöver är en politik som tar sig an de växande klimat- och miljöproblemen, arbetslösheten, de ökande klyftorna och den ekonomiska oron. Det kräver helhetssyn. Det kräver mod och ledarskap. Vi i vill ta ansvar för framtiden och modernisera . För att klara detta behövs nytänkande. De olika politiska målen för ekologisk, social och ekonomisk hållbarhet står inte mot varandra utan kan lösas tillsammans och är också varandras lösningar. Vi behöver en grön omställning och en modernisering av samhället där nya jobb växer fram i tjänstesektor och i miljöteknikföretag men även inom industrin. Genom investeringar i forskning och utveckling och genom investeringar i miljövänlig och efterfrågad infrastruktur som järnväg och bredband, i förnybar energi och i hållbara och energieffektiva bostäder, i ett gemensamt ansvarstagande för varandra inom skola, omsorg och hälso- och sjukvård bygger vi ett samhälle som är starkt och rustat för framtiden. Ett dynamiskt näringsliv där människors kreativitet, skaparlust och vilja att ta ansvar för framtiden tas till vara skapar förutsättningar både för fler jobb och för en mer hållbar ekologisk, ekonomisk och social utveckling. Vi vill se en grön näringspolitik där entreprenörer, innovatörer och forskare ges ökat utrymme. Det ska vara lika självklart att starta företag som att söka arbete. Vi vill underlätta för människor att förverkliga en personlig dröm genom att starta eget. Vi vill förbättra villkoren för entreprenörskap och företagande genom att sänka kostnaderna för att anställa och genom att minska regelkrånglet. Industrin är också en nyckelaktör i denna omställning. Staten, näringslivet och fackföreningarna måste arbeta tillsammans för att utveckla industrin. Det handlar om att stimulera och stödja en utveckling av produktionsmetoder som använder mindre energi och eliminerar negativ miljöpåverkan. Det handlar om att hitta strategiska samarbeten, till exempel genom forsknings- och innovationssatsningar och genom stöd till människor under strukturomvandlingar. Det handlar om att främja utvecklingen av miljöteknik och miljöteknikföretag. Miljötekniksektorn har med rätt stöd möjlighet att bli en stor framtidsbransch för . Företag med tio anställda eller färre utgör av det totala antalet företag i . De små företagen har en stor potential att bidra till moderniseringen och omställningen av till ett hållbart samhälle. För är det viktigt med en politik som gynnar entreprenörskap och innovation och som underlättar för nya företag att starta upp, utvecklas och anställa fler. kan bli morgondagens storföretag. småföretagare har pekat ut den höga nivån på arbetsgivaravgiften och sjuklöneansvaret som två stora hinder för att utvecklas och anställa fler. Vi föreslår därför en permanent sänkning av arbetsgivaravgiften och ett slopat sjuklöneansvar för företag med upp till tio anställda. För att ska klara sig i en alltmer globaliserad värld med hårdnande konkurrens krävs att vi ständigt utvecklar och stimulerar den kunskapsintensiva industrin och tjänstesektorn. Vi vill därför i det närmaste fördubbla regeringens satsning på programmet Forska och väx. Även den sociala ekonomin fyller en viktig funktion i och kan tillgodose behov som varken den privata eller offentliga sektorn lyckas möta. En näringspolitik som inte stöder den sociala ekonomin kommer att vara onödigt sårbar och lämna många människor utan möjlighet att få ett arbete. Vi föreslår en ökad ram till för att fördjupa kunskapen om och arbetet med att stötta socialt företagande runt om i . vill också minska trösklarna för människor att pröva företagsidéer. Det vill vi göra genom att satsa på ett entreprenörskapsprogram i gymnasieskolan och ge resurser att hjälpa egenanställningsföretag att etablera sig och sprida kunskap om så kallad egenanställning. Under ett tidsbegränsat anförande är det svårt att hinna redogöra för alla förslag. Innan min talartid tar slut vill jag dock också ta upp vikten av tillgång till startkapital och vikten av ett jämställt näringsliv. Många människor som har kommit till från andra länder har erfarenhet av att driva företag. De skulle ganska enkelt kunna starta liknande företag i men hindras ofta på grund av brist på kapital och svårigheter att få lån. vill därför satsa på mikrokrediter till företag som startas av nyanlända svenskar. Kvinnor är underrepresenterade bland företagare. För varje företag som startades av kvinnor startade dubbelt så många av män. Vi vill öka jämställdheten inom näringslivet, bland annat för att vi är övertygade om att fler affärsidéer då kommer att tas till vara och nya affärsmodeller utvecklas. Vi föreslår därför bland annat ett ökat stöd till regionala resurscentrum för kvinnliga företagare. Avslutningsvis yrkar jag bifall till reservation 4. 126 (SD): Jag yrkar bifall till reservation 2 och ber att få notera att vi har ett särskilt yttrande under punkt 3. Hur skulle te sig utan våra basnäringar? Jag har svårt att se hur vårt välstånd skulle ha kunnat utvecklas utan en satsning på malmen, skogen och stålet. Jag kommer ihåg tongångarna . En dåvarande minister och en blivande minister dömde båda ut gruvnäringen som ett meningslöst grävande av hål. Sant är att det fanns problem då. Lika sant är det att finns problem även . Men problemen torde på sitt sätt vara betydligt angenämare än vad de var . Samhällen måste till och med flyttas på grund av den ökade efterfrågan på järnmalm. I utvecklandet av svensk mineralnäring bör geologiska undersökning, SGU, vara en naturlig partner. Vi sverigedemokrater vill därför i vårt budgetförslag ge ett extra stöd just till den formen av engagemang. Skogsindustrin har upplevt flera konjunktursvängningar under dessa år, men likväl är skogsnäringen en grundbult i den svenska exportnäringen.