prot · GZ0939 · 2011-11-30 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om sammansatt utrikes- och försvarsutskott Från sammansatta utrikes- och försvarsutskottet hade följande promemoria inkommit: Sammansatt utrikes- och försvarsutskott 1 bil. och försvarsutskottet har jämlikt riksdagsordningen 4 kap. 8 § i separata beslut respektive överenskommit att genom deputerade i sammansatt utskott gemensamt bereda propositionerna 2011/12:29 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF) och 2011/12:33 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella Kosovostyrkan (KFOR). Till deputerade och suppleanter i det sammansatta utskottet har utsetts de i bifogade förteckning upptagna riksdagsledamöterna. Det sammansatta utskottet, som benämns Sammansatta utrikes- och försvarsutskottet (UFöU), har vid konstituerande sammanträde utsett följande presidium: (M), ordförande (S), vice ordförande utrikesutskottet försvarsutskottet Bilagan hade följande lydelse: Ledamöter och suppleanter i sammansatta utrikes- och försvarsutskottet (UFöU) Ur utrikesutskottet Ur försvarsutskottet LedamöterLedamöter (M)(M) (S) (S) (M)(M) (S)(S) (S)(FP) (M)(S) (V)(C) (MP) SuppleanterMikael (KD) (S)(SD) (S) (S)Suppleanter (M)(M) (M)(M) (FP)(S) (C)(S) (KD)(M) (SD)(V) (MP)(S) Promemorian lades till handlingarna. 3 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2011/12:FPM36 Förordning om marknadsmissbruk KOM(2011)651 till finansutskottet /12:FPM39 Förordning om riktlinjer för transeuropeiska telekommunikationsnät KOM(2011)657 till trafikutskottet 4 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2011/12:145 Till Interpellation 2011/12:145 Åtgärder för skadereducering inom beroendevården av (-) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. (KD) Enligt uppdrag Interpellation 2011/12:149 Till Interpellation 2011/12:149 Kvaliteten i äldreomsorgen av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. (KD) Enligt uppdrag 5 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades EU-dokument KOM(2011)746 och KOM(2011)747 till finansutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2011)789 till miljö- och jordbruksutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . 6 § Internationell samverkan Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2011/12:UU1 Utgiftsområde 5 Internationell samverkan (prop. 2011/12:1 delvis). 1 (MP): I det senaste numret av tidningen kan vi läsa att vapenexporten till fattiga och odemokratiska länder drar ned det blågula betyget i tankesmedjan index, ett betyg som annars i synnerhet tack vare det svenska biståndet ändå hamnar väldigt högt. Med tanke på de ständiga rapporter, och förslag, som kommer från den svenska tankesmedjan som ständigt beskriver hur dåligt det svenska biståndet är är det bra att veta att i andra delar av världen har det svenska biståndet ett väldigt gott renommé. Enligt är när det gäller bistånd världsledande oavsett om man mäter kvantitet, kvalitet eller grad av bundet bistånd. Vi ska vara stolta över det svenska biståndet inte tvärtom. har som sagt gott renommé i världen, men glansen har börjat falna . Regeringens inställning till vapenexport är en av de frågor som bidrar till att reducera det tidigare goda ryktet. Enligt den tidigare nämnda tankesmedjan är det få rika länder som har en högre andel vapenexport riktad till fattiga och odemokratiska länder än vad har. Sedan alliansregeringen tillträdde har den svenska vapenexporten klättrat snabbt på listan av länder som utmärker sig för att sälja vapen till icke-demokratiska och fattiga stater. I synnerhet är det exporten till som ifrågasätts. Det är också så att det har inrättats en vapenexportmyndighet, och som namnet antyder har den en enda uppgift att sälja vapen. Det är en mycket märklig konstruktion i ett land som har mänskliga rättigheter som honnörsord i regeringens utrikespolitiska deklarationer. Den svenska frihandelsministern har sedan hon tillträdde genomfört många dörröppnare-för-företagen-resor till diktaturer runt om i världen. Vid ett flertal tillfällen har ministern främjat vapenexport till stater där det förekommer omfattande kränkningar av mänskliga rättigheter. Frågan är varför inte demokratiska länder är intressanta att besöka och öppna dörrar i. Vi har väl annat att sälja än vapen i det här landet, grön teknik till exempel. Men inte heller när det gäller att främja tekniköverföring för fredliga ändamål till fattiga länder hör till de bättre länderna till skillnad mot vad man skulle kunna tro när man hör regeringspartierna prata miljö, klimat och näringslivssatsningar här i kammaren till exempel. Tack och lov är vi ju åtminstone bra på bistånd. Och när beslutat att införa ett skärpt demokratikriterium för krigsmaterielexport kan det förhoppningsvis bli en förändring även vad gäller den. Men har vi inte sett några tydliga tecken på att så är fallet. Som jag nu beskrivit hänger regeringens politik inte ihop. beslutade riksdag att all politik som bedriver, såväl miljöpolitik, handelspolitik som försvarspolitik, ska främja fattigdomsbekämpning och stärka mänskliga rättigheter. Riksdagsbeslutet om politik för global utveckling innebär krav på en förändrad politik som ger alla ministrar och departement liksom statliga myndigheter uppdraget att i alla sammanhang fatta beslut och agera på ett sätt som stämmer överens med utvecklingsmål som tar sin utgångspunkt i fattiga människors perspektiv och genomsyras av mänskliga rättigheter. I ska politiken för global utveckling, PGU, styra alla verksamhetsområden. Regeringen har ett stort ansvar för reglering av de aktörer som ägnar sig åt diplomati, statlig utlåning, exportstöd och satsningar för att främja svensk export. Om de inte underställs tydliga och transparenta styrinstrument finns det stor risk att affärer genomförs som krockar med målet att svensk politik i alla sammanhang ska bidra till minskad fattigdom i världen och stärka respekten för mänskliga rättigheter. Det har alla partier ställt sig bakom. Men även PGU ifrågasätts nu av tankesmedjan som lagt fram förslag om förändringar av den svenska PGU:n. Frågan är om regeringen kommer att ansluta sig till Timbros förslag eller om den står fast vid det en enig riksdag en gång ställde sig bakom, eller åtminstone låter en eventuell förändring passera en parlamentarisk utredning. Det rimmar nämligen illa med PGU att satsa på vapenexport och minska de medel som går till fredsarbete. Till exempel har den så kallade fredsmiljonen, som organisationer som arbetar med fredsfrämjande och nedrustning kunnat söka medel från , minskat. I budget lägger vi mer till fredsmiljonen jämfört med regeringens förslag. Vi menar att civilsamhället är en viktig aktör i både bistånds- och fredsarbete och en aktör som når ut i svårtillgängliga miljöer dit stater och institutioner har svårt att nå. , , drabbades också av en besparing på och gavs i uppdrag att öka ansträngningarna för att hitta externa finansiärer. Det har de också lyckats göra, men vi menar att det är mycket angeläget att fredsforskningen har en stabil finansiering och inte hänvisas till att arbeta i projektform. Vid det möte utskottet hade med underströk institutet vikten av stabil grundfinansiering för sin forskning. Också Sipris anslag vill vi öka med jämfört med regeringens förslag. Medlen tar vi från försvarsbudgeten, där vi bland annat drar ned på försvarsexportmyndigheten. Inte bara fredsarbetet behöver ökade medel inom vårt utgiftsområde. Vi menar att den nordiska dimensionen och Östersjösamarbetet är två fundament för vår säkerhet och att det också här behövs ökade resurser. Bland annat bör ta initiativ till att det byggs upp en oljeskyddsberedskap i anslutning till planerade rutter för oljetrafiken, och det bör ske i samverkan med övriga strandstater. Det ekonomiska samarbetet och handelsutbytet förväntas öka betydligt i vårt närområde och därmed också sjötransportsystemet. Vi anslår därför 10 miljoner mer till det nordiska samarbetet. och har en särställning och får en allt större strategisk betydelse för oss. I takt med att isarna smälter öppnar sig både nya möjligheter och nya hot. Om hoten eller möjligheterna blir störst har vi olika synpunkter på i olika länder. Flera ser möjligheterna att exploatera som något mycket positivt och lukrativt. Jag ser samma möjligheter som ett mycket stort hot inte bara på grund av eventuella konflikter med urbefolkning och mellan länder i området, utan på grund av att alla nya möjligheter att exploatera olja är ett ytterligare hot inte bara mot isarna och isbjörnarna i utan också mot hela mänskligheten. Men oavsett hur det blir är det viktigt att vi står rustade att möta de nya utmaningarna och att vi också är beredda att prioritera samarbetet allra längst i norr. Vi vill därför anslå 10 miljoner extra utöver regeringens budget. Medlen för det nordiska samarbetet och Östersjösamarbetet samt och flyttar vi också från försvarsbudgeten. Eftersom vi inte kan yrka på våra förslag här som är en del av hela den stora budgeten lämnar vi våra förslag i ett särskilt yttrande. har det talats allt oftare om mänsklig säkerhet, till skillnad från territoriell säkerhet. Det är positivt, för vad ska vi med territoriell säkerhet till om vi människor inte är säkra på det territorium som säkras? De vars säkerhet drabbas värst i de flesta konflikter är kvinnor, men också barn. Därför bör både genus- och barnperspektiv finnas med i analyserna av säkerhetsläge och säkerhetsbehov. När det gäller genusperspektiv på situationer och länder i konflikt är ett av de bättre länderna. Det innebär inte att vi inte kan göra mer. Det är känt att systematiska våldtäkter och massvåldtäkter alltid har använts i väpnade konflikter. är ett av många exempel där kvinnor har fått utstå de allra grövsta sexuella brotten. Massvåldtäkter och systematiska våldtäkter bör bedömas som krigsförbrytelser, det är vi nog alla överens om. PGU är vi också överens om. Men vi utvisar ändå kvinnor som utsatts för just krigsförbrytelser från tillbaka till hemländerna och tillbaka till förövarna. Det rimmar illa med PGU. Frågan är därför om allianspartierna menar allvar med allt vackert tal om kvinnors säkerhet och resolutionerna och 1820. Eller är kvinnors säkerhet viktig bara så länge kvinnorna inte råkar befinna sig i och inte befinner sig i utan uppehållstillstånd? undervisar både kvinnor och män som ska tjänstgöra i fredsbyggande insatser i resolutionerna och 1820. Det är bra, men det bör kompletteras med en handlingsplan för att förverkliga de ovan nämnda resolutionerna i alla samarbetsländer. Inte minst har vi möjlighet att verka för att EU ska upprätta handlingsplaner för genomförande av resolutionerna och 1820 och att det i skrivs in en politisk förpliktelse att leva upp till resolutionerna. Det räcker inte att tala om säkerhet, man måste också agera. Jag yrkar därför bifall till reservation 3. 2 (SD): Jag börjar med att yrka bifall till reservationer 1 och 2. ser positivt på att deltar i internationella samarbeten. Det är viktigt att vi inledningsvis slår fast detta. Vi anser till exempel att FN och utgör viktiga samarbetspartner. Vi sätter också stort värde på det nordiska samarbetet. Det är dock precis lika viktigt att slå fast att man bör ha en vägledande bild för sina samarbeten och att man låter de avtal man ingår styras av detta. Ett gott samarbete med andra länder och andra parter bör kunna ske genom ett ömsesidigt förtroende och gemensamma intressen. Av denna anledning finner vi i att vi måste ifrågasätta fler av de så kallade samarbeten som har ingått eftersom vi frågar oss vilken relevans de egentligen har. Låt mig ta ett exempel. Under en följd av år har ingått i ett samarbete med där vi för miljonbelopp har bidragit till finansieringen av reningsverk längs med . ifrågasätter vi inte behovet av reningsverk och rent vatten i , och det är möjligt att det fanns ett behov av stöd för i . Jag måste dock säga att jag har svårt att se varför inte själva skulle kunna bära kostnaden för dessa reningsverk. Trots den bitvis bristfälliga ekonomi som vår granne i öst uppvisar är fortfarande en av världens stormakter, och med stora inkomster från gas och olja innehar helt andra ekonomiska muskler än vad lilla har. Det framstår som orimligt att vi fortfarande ska betala dessa reningsverk. Vi kan som sagt förstå att det har funnits ett behov av att stötta till en positiv utveckling efter , men har det gått , och efter av svenskt miljö- och demokratistöd till är det enligt vår mening nu dags för en avslutning. Vi anser att bör ta ansvar för finansieringen av sina egna reningsverk i , och vi anser det inte försvarbart att ansvaret ska ligga på svenska skattebetalare. Vi vill gärna se ett gott samarbete med genom ett ömsesidigt förtroende och gemensamma intressen men inte genom bistånd till ett land som enligt , DAC:s, kriterier inte räknas som ett utvecklingsland. Dessa reningsverk är dock inte det enda projekt som finansierar i . Vi bedriver också vissa typer av jämställdhetsarbete via Sida inom ramen för Östersjöarbetet. Enligt Sidas årsredovisning har pengar som gått via dessa anslag använts bland annat till att ordna pappautbildningar för ryska män i för att förändra könsroller. Jag kan förstå att det finns en vilja att verka för jämställdhet i andra länder, men jämställdhetspolitik av detta slag borde vara en verksamhet som faller inom det enskilda landets ansvar, särskilt när inte räknas som ett utvecklingsland. Rimligen borde regeringen i stället till exempel ta mer ansvar för en värdig äldreomsorg i . Med hänvisning till det anförda vill vi bland annat minska samarbetet när det gäller med 83 miljoner. Vi ställer oss däremot positiva till samarbete inom Visbyprogrammet och Östersjöteamet på områden som handlar bland annat om att samverka mot skogsbränder och mot trafficking och att ha ett utbyte inom forskning och utbildning. Där skulle vi gärna se ett ännu närmare samarbete med våra baltiska grannländer. Vi har dessutom en motivreservation i föreliggande betänkande där vi har en annan motivering än majoriteten. Som har anförts är inte principiellt emot internationella insatser i andra länder. I flera fall anser vi det vara viktigt att bidra till fred och stabilitet. Däremot kan vi inte instämma i utskottets positiva inställning till utvecklingen av EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik samt EU:s gemensamma utrikestjänst, EEAS. är kritiskt inställda till EU:s gemensamma försvars- och säkerhetspolitik eftersom vi ser med oro på att alltmer engagerar sig i internationella militära insatser som har en begränsad förankring hos det svenska folket och som har begränsade möjligheter att få inflytande över. Vi ser även kritiskt på EU:s gemensamma utrikestjänst eftersom det ofrånkomligen urholkar svenska utrikespolitiska intressen när mycket av vår utrikespolitik överlåts åt EU. Avslutningsvis yrkar jag återigen bifall till våra reservationer 1 och 2. 3 (MP) replik: Jag blev lite undrande när talade om biståndet till under behandlingen av just detta betänkande eftersom vi nu talar om internationell samverkan och inte om biståndsbudgeten. Det som tog upp handlade väl mer om biståndsbudgeten. 4 (SD) replik: Jo, jag är mycket väl medveten om att vi inte talar om bistånd . Men har gett bistånd till . anser jag att det enda som man har gjort är att man har flyttat detta till ett annat utgiftsområde och inte längre kallar det bistånd utan grannsamverkan. Men vi ger fortfarande stora medel till som självt har stora möjligheter att stå för dessa kostnader. Då anser jag att särskilt dessa reningsverk är någonting som självt ska kunna ta ansvar för. Jag anser därför att vi fortfarande ger bistånd till . Vi har bytt namn på det. 5 (MP) replik: Då kan jag konstatera att det egentligen inte är de medel som talar om just nu som vi diskuterar , utan detta tillhör biståndsbudgeten som vi kommer att diskutera . Om man tittar på det som har skett med det bidrag som har getts för miljöåtgärder i måste vi tänka på att det faktiskt gynnar oss själva också och den gemensamma som vi på något sätt måste skydda. Även om har de ekonomiska medlen hjälper inte det om inte har den politiska viljan. Vi kommer inte att få ett renare så länge självt inte vill. Därför är det bra att arbetar med att rena och med att hjälpa våra grannländer att också rena . I och för sig tror jag inte att det är så att vi fortfarande betalar för ryska reningsverk. Vi har tidigare gjort det, men jag tror inte att det är så . 6 (SD) replik: Jag vill klargöra att det i årets budget från regeringen klart och tydligt står att 35 miljoner går till reningsverk i . De pengar vi talar om finns under detta anslag. 35 miljoner går också till olika andra projekt i jag ser detta som det som förut har varit biståndsarbete men som flyttats till utgiftsområde 5, som vi diskuterar. Inom det området föreslår vi bland annat en minskning med 83 miljoner. Apropå detta med att inte har ekonomiska möjligheter och måhända inte vill ta sitt ansvar: Ja, det må vara så. Men jag tycker kanske inte att svar ska vara: Okej, ni vill inte ta ansvar, så vi betalar i stället. Kanske borde det finnas andra vägar att påverka . Till exempel har byggt en gasledning genom svenska vatten. Vi tycker väl att man borde ha ställt upp tydligare villkor: Ska ni få bygga en gasledning genom våra vatten bör ni också kunna ta er del av ansvaret för ett rent . 7 (S): Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. En lång rad år har vi socialdemokrater haft en egen motion och egna förslag om kostnader inom utgiftsområde 5, Internationell samverkan, härrörande sig från att regeringen skurit ned på , det institut som är en av världens mest ansedda tankesmedjor för fredsforskning. I den budget som regeringen nu lagt fram ser vi att man inte fortsätter att göra sådana neddragningar. Över det är naturligtvis vi socialdemokrater väldigt glada. Därför har vi inte lagt fram något förslag i det avseendet. Dock är det ledsamt att jag inte kan svära mig fri från misstanken att detta har att göra med vem som är ordförande för . Så länge ordföranden hette var det besparingar. Men när en före detta moderat riksdagsledamot blev ordförande i slutade regeringen med sin besparingsiver beträffande detta institut. Det är det värt att notera. Jag är alltså lite ledsen över att jag inte kan svära mig fri från nämnda misstanke. När det gäller det utgiftsområde vi nu diskuterar handlar det om vad det är för institutioner och organisationer som i en internationell samverkan ger stöd. Vi socialdemokrater har hävdat att återigen måste vara ett av de ledande länder som hanterar medling och förhandlingar i olika konflikter ute i världen. Går man tillbaka i historien ser man att är ett av de länder som alltid haft medlare och som varit duktigt med att delta för att bringa ordning i konflikter runt om i världen. Är det någon som kan peka på någon som är utsedd till att vara medlare och förhandlare i några av världens konflikter ? Nej, har helt fallit undan i detta avseende! är det norrmän som är med. Det är från och andra som är betydligt mer aktiva. Det är synd att det är så. har lång tradition, god kunskap och ett utrikesdepartement med väldigt dugliga personer. Tyvärr finns det inget intresse från regeringens sida. Det syns tydligt också i det här förslaget. Det är tråkigt. Här borde man anstränga sig ännu mer. Jag vill ändå ge en eloge till vår delegation nere i under ledning av ambassadör som mycket aktivt deltar. Också ger där stöd till olika think tanks som finns runt i som i sin tur arbetar med att delta i medlingar och fredsförhandlingar i världen. Det är gott, men skulle kunna vara betydligt mer aktivt på detta område. Jag vill ta tillfället i akt att också säga att när vi nu diskuterar internationell samverkan finns det även en annan del som så att säga ska vara med i alla dessa samarbeten tog tidigare upp detta nämligen detta med kvinnors roll i fredsarbetet vid konflikter när det gäller att bygga säkerhet. Där finns det två FN-resolutioner, 1325 och 1820, som bidrar till detta. I allt som regeringen gör och föreslår när det gäller internationell samverkan borde det vara mainstreamat att detta ska vara en röd tråd i all verksamhet. Också om det hade man kunnat skriva betydligt mer i den budgetproposition som vi behandlar. menar att vi inte ska ha något som helst samarbete med därför att självt klarar av att betala sitt. Jag tycker att det är helt rätt. har rejält med pengar; det råder ingen tvekan om det. Därför ska vi inte bidra till infrastrukturinvesteringar, till vägar, reningsverk och så vidare. Det kan landet självt betala. Den förändringen av stödet har faktiskt skett. Vad det nu handlar om är att bidra till en modernisering av den ryska samhällsapparaten, om att i olika projekt kunna påverka för att man ska få en mer demokratisk attityd och för att man ska lyssna på sina egna medborgare och öppna upp sitt samhälle för mer tänk ungefär som här i . Det tycker jag är högst rimligt, så i den meningen försvarar jag regeringen. Det bistånd som förr fanns till har förändrats till att nu mer vara ett systemförändrande stöd, något som jag ställer upp på och tycker är bra. Det är rimligt att vi finns med för att ge impulser till att modernisera sitt arbetssätt. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 8 (M): Temat för morgonens debatt här är utrikesutskottets betänkande om utgiftsområde 5, Internationell samverkan. Det handlar om ett ramanslag om , vilket i det stora sammanhanget kanske är en förhållandevis liten del av budgetpropositionen som helhet. Men här är kanske inte pengarna, krontalet, det viktiga, utan här berörs områden och ställningstaganden som är helt centrala för svensk utrikespolitik. Bra med betänkandet är att det är ett utryck för den breda parlamentariska uppslutning som finns kring att ska ha och driva en aktiv utrikespolitik där frågor som rör internationell samverkan och arbetet för fred och säkerhet ska stå allra högst på dagordningen. Det är något som jag varmt välkomnar. Jag vill göra ett par nedslag i de delar av utskottets betänkande som jag uppfattar som särskilt viktiga. För det första tar man i betänkandet fasta på att Europeiska unionen är det centrala forumet för svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Så är det, och så kommer det att förbli. Europasamarbetet har utsatts för påfrestningar genom den ekonomiska krisen. Ändå finns det nu ännu större anledning att fördjupa och förstärka vår gemensamma utrikespolitik. Det är genom ett aktivt deltagande inom EU:s utrikespolitik som vi allra bäst förvaltar intressen. Det är då vi kan uppnå verklig skillnad genom att påverka en union som i sig består av en halv miljard människor och som utgör världens största gemensamma marknad. Därför är det också centralt att EU:s utrikespolitik fortsätter att utvecklas och att den nya utrikestjänsten får möjlighet att spela roll i det framtagandet. I utskottets betänkande välkomnas också regeringens ambition att stärka det militära och civila samarbetet mellan EU och FN. Det är en viktig signal. Det finns de som vill ge sken av att utvecklingen av en krishanteringsförmåga inom EU skulle vara någonting negativt för FN. Jag tror att det är precis tvärtom. Det är inget nollsummespel när vi arbetar för fred och säkerhet i världen. Ju fler som vill vara med och som kan ta ansvar och dra sitt strå till stacken, desto bättre! FN och dess generalsekreterare har välkomnat att EU utvecklar en ökad förmåga att hantera väpnade konflikter, inte minst för att avlasta FN:s redan hårt ansträngda fredsinsatser som omfattar cirka hundra tusen soldater i ett femtontal insatser runt om i världen.