prot · GZ0922 · 2011-10-25 00:00:00 — Vi tror till exempel inte att euroobligationer är en väg framåt, att låta länder som har dålig ekonomi låna till samma ränta som länder som har god ekonomi. Länder med god ekonomi, som har skött sina finanser, blir då straffade och får ta på sig att sanera dåliga ekonomier. Vi tycker att ekonomierna måste sanera sig själva och att varje land måste ha sunda statsfinanser. Vi föredrar i stället mer mellanstatligt samarbete och tror att det är vägen framåt. 21 (FP): När man går in med en bankakut och räddar banker är det inte som tycks tro Wallenbergare med cylinderhattar som ska räddas utan vanliga löntagare, insättare och pensionssparare. Det är deras risk för ruin som man undviker genom att gå in med en bankakut. Och naturligtvis ska ägarna inte bara få tillbaka aktierna och fortsätta som förut. Vi har exempel på hur vi gjorde i . Det var en framgångsrik politik. I snart sagt varje budgetmotion, , har varit emot det finanspolitiska ramverket med överskottsmål och utgiftstak för att ni vill ha större svängrum. Men den breda väg som ni anvisar är också en väg mot skuldsättning och budgetunderskott. Ni hade släppt fram en alltför slapp finanspolitik. Det är därför jag säger att politik på detta område är som att sätta bocken till trädgårdsmästare. säger att det inte alls bara var den offentliga skulden i och . Nej, de privata skulderna blev offentliga skulder; det är riktigt. Det som skedde i dessa två länder visar att vi inte kan överlämna konjunkturpolitiken och problemen till riksbankerna som vi trodde. Vi måste också driva finanspolitik. I dessa fall hade man kunnat införa tak på hushållens upplåning ungefär på det sätt som vi gjort i , och det finns andra metoder också. Finanspolitiken har fått en renässans, bland annat mot bakgrund av det som skett i och . 22 (C): talade i ett anförande om vi i Occupy-rörelsen. Har du tältat på gatan, ? Det har inte riktigt framgått i nyhetsrapporteringen. Du anklagade och för att försköna historien, men man kanske ska sopa framför egen dörr. Du är stolt, , över att skuldbördan minskade , under tid som stödparti. Det du inte nämner är att när krisen var som störst, 1994, fick inte vara med. Då var det upp till att reda ut härvan tillsammans med Socialdemokraterna. Den pågående krisen har gjort att sluter sig allt närmare. Det är en naturlig utveckling på många sätt. Det finns dock faror med detta som vi i , och övriga icke-euroländer, måste se upp med så att den svenska delen av det lite bredare europeiska samarbetet inte hotas. Krisen till trots, eller kanske på grund av den, måste fortsätta hålla ihop. Bara på det sättet kan vi möta morgondagens globala möjligheter och utmaningar. Jag tackar som tog initiativ till denna viktiga debatt. Slutligen vill jag dock varna för de tendenser till nationalism och isolering som vissa partier i kammaren har gjort till sin affärsidé och även andra uppvisar bland dem tyvärr . 23 (SD): sade i en TT-intervju att fascinationen för att hålla fast vid EU-tanken och euron kanske inte är framför allt ekonomisk utan politisk. säger i denna debatt att det är bra att hålla ihop länder i ett samarbete för att undvika konflikter, och har uttryckt att han ser EU som framför allt ett fredsprojekt. Okej, men det är rätt historielöst att påstå att fria demokratiska nationalstater är ett hot mot freden i . Nästan alla konflikter och krig i europeisk historia har sitt ursprung i försöken att mot folkets vilja bygga ett imperium, upprätthålla ett imperium eller försvara ett imperium när det av politiska, ekonomiska, religiösa, etniska eller kulturella orsaker faller samman. Fungerande demokratiska nationalstater, , går inte i krig mot varandra. Det har aldrig någonsin hänt i världshistorien. Däremot är ett imperiebygge med svagt folkligt stöd och inneboende ekonomiska, religiösa, kulturella och politiska motsättningar en grogrund för konflikter. Vem är det som hotas av den svenska valutan? För vilka är den svenska valutan ett hinder? Jo, för dem som har dessa stormaktsdrömmar och som ser ett framför sig. Jag lovar att den svenska kronan inte är ett hot mot stabiliteten, freden och det öppna demokratiska samhället. Den här valutan den svenska femtiolappen är en garant för fred, stabilitet, självbestämmande och frihet. 24 (V): Jag vill tacka finansministern och övriga deltagare i debatten. Det har varit en bra debatt, även om det har funnits ganska lite av ödmjukhet från dem som så envetet stred för ett svenskt deltagande i euron, men som tack och lov förlorade. De borde tacka det svenska folk som såg till att vi inte steg på Titanic. ser man hur lösningarna på krisen formuleras som mer av samma. Det som man tidigare sade att euron skulle bidra med försöker man nu komma fram till genom fler överstatliga beslut och mer avregleringar och försämringar för vanligt folk. Klyftorna ökar, och i spåren av den krishanteringen ökar främlingsfientlighet, rasism och högerextremism. Det är lätt att vända sig till de enkla lösningarna när man upplever vardagen och verkligheten som orättvis och ojämlik och möjligheten att påverka som marginell. Det vi ser just nu är en förfärande utveckling bort från demokratin genom avregleringar, genom privatiseringar, genom att människor känner hopplöshet i stället för makt och genom att institutioner ska ta över de folkvaldas roll. Det är en utveckling som jag vill varna alldeles särskilt för. Det finns också skäl att varna för att vi till varje pris ska stå upp som städgummor med skattebetalarnas pengar när en sektor krisar, som banksektorn. Bankerna har tjänat miljarders miljarder. De pengarna har gått rakt ned i privata aktieägares fickor, men så snart det krisar räknar man med att vi folkvalda, med argumentet att det är småspararnas intressen man ska värna, ska ställa upp med miljarder för att rädda bankerna. är det enda parti i riksdag som säger nej till detta. Det har klargjorts mycket tydligt i den här debatten. 25 (KD): Det mesta torde väl redan vara sagt i debatten. Kortsiktighet har trängt undan det långsiktiga ansvarstagandet. Det är grundproblemet oavsett grundorsak. Vare sig det handlar om att spekulera bort sparkapital eller om att försätta stater på gränsen till bankrutt är det uttryck för samma sak. Känslan av ansvar för framtida generationer har ersatts av en bekymmerslös, lättsinnig otålighet att maximera nyttan för dagen. Hur framtidens ser ut vet vi inte säkert. Hur framtidens kommer att gestalta sig vet vi inte heller. Utvecklingen avgörs av hur vi tar hand om och vägleder våra barn och unga och hur mycket vi investerar i deras uppväxt. Lyckas vi förvalta och förmedla en värdegrund som håller för att bygga ett öppet fritt och välmående land? Förvaltar vi det ekonomiska, kulturella, sociala och andliga kapital som är nödvändigt för att ett samhälle ska kunna hålla ihop? Hur når vi ett förhållningssätt som innebär tidiga korrigeringar av små obalanser för att motverka behovet av de stora korrigeringarna när det gungar betänkligt? 26 Finansminister (M): Jag vill börja med att tacka och de övriga meddebattörerna för en bra och viktig debatt om Europapolitiken som kommer så lägligt den bara kan givet att vi står inför stora beslut . Min utgångspunkt i Europapolitiken är naturligtvis att jag tror på ett europeiskt samarbete. är ett litet öppet land som inte har någon möjlighet att göra sin röst hörd i världsekonomin på någon annan plats än via det europeiska samarbetet. I den nya globaliserade världsekonomi som växer fram kan inte ha en stark ensam röst i den framtida utvecklingen. plats i världen är . Det är där vi kan tala för våra värderingar om social trygghet, långsiktighet, hållbarhet, företagsamhet, kunskap, frihet och rättvisa. Det är plats i . Den grundläggande frågeställningen när vi diskuterar krisen i är naturligtvis hur vi långsiktigt skapar trygghet, tillväxt och välfärd. Det är de grundläggande reformer som vi sätter under benämningar som arbetslinje, kunskap och forskning, företagsamhet och samarbete som lägger grunden för att nationer växer och klarar av att utvecklas. Det är naturligtvis också den plats som har i det europeiska samarbetet, nämligen att försvara en utveckling som leder till både bra tillväxt och bra välfärd för alla medborgare. Vi vill gärna se ett starkare Europasamarbete. Det behövs stärkt beslutskraft i . Det är alldeles uppenbart att beslutskraften har varit för dålig. Men det får inte ske till priset av att vi delar . En europeisk union ska vara en union; den ska hållas samman. EU-27 har ett särskilt ansvar för detta. I och tror vi på en ansvarsfull politik som kan förena tillväxt och välfärd långsiktigt och hållbart så att vi kan utvecklas tillsammans. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. 2 § Justering av protokoll Justerades protokollen för . 3 § Meddelande om ändringar i kammarens sammanträdesplan Förste vice talmannen meddelade att skulleinformation från regeringen om Europeiska rådets möte utgå och att skullebordläggning äga rum, inte som tidigare aviserats. 4 § Meddelande om frågestund Förste vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle frågor besvaras av statsminister (M). 5 § Anmälan om inkommet protokollsutdrag från utskott Förste vice talmannen anmälde att ett utdrag ur prot. 2011/12:4 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag inkommit från näringsutskottet. 6 § Anmälan om inkomna uppteckningar från EU-nämndssammanträde Förste vice talmannen anmälde att uppteckningar från sammanträde inkommit. 7 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2011/12:FPM12 Återtagandeavtal mellan och SEK(2011)1047 till socialförsäkringsutskottet /12:FPM13 Återtagandeavtal mellan och SEK(2011)1049 till socialförsäkringsutskottet 8 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2011/12:25 till trafikutskottet EU-dokument KOM(2011)625, KOM(2011)626, KOM(2011)627, KOM(2011)630 och KOM(2011)631 till miljö- och jordbruksutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . 9 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2011/12:TU2 betänkande 2011/12:UU3 utlåtande /12:UU6 betänkande 2011/12:SoU2 betänkande 2011/12:UbU4 10 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2011/12:31 Till Interpellation 2011/12:31 Ny kärnkraft i närheten av av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Miljöministern har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. (C) Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2011/12:34 Till Interpellation 2011/12:34 Miljörisker med planerat kärnkraftverk i Pyhäjoki av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Miljöministern har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. (C) Enligt uppdrag och rättschef 11 § Svar på interpellation 2011/12:40 om åtgärder mot skatteläckage 27 Finansminister (M): har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder så att ett förslag om generella regler mot skatteläckage kan implementeras. Frågan är ställd bland annat mot bakgrund av granskning av skatteavtal med andra länder där den så kallade tioårsregeln diskuteras. I (RiR 2010:24) framförs att tioårsregeln har haft begränsad effekt när det gäller svensk beskattning på kapitalvinster som uppkommer när en fysisk person överlåter aktier och andelar i samband med utflyttning. Tioårsregeln innebär i grova drag att kapitalvinster som uppstår vid avyttring av aktier och vissa andra tillgångar ska beskattas i under de tio nästföljande åren efter utflyttning från . Så sent som svarade jag på en skriftlig fråga om jag avser att ta några initiativ för att ska införa generella regler mot skatteläckage vid utflyttning (fråga 2010/11:476). Jag instämmer i bedömning att det är ett problem att tioårsregeln i vissa fall får en begränsad effekt. I den mån det innebär att inkomster undandras svensk beskattning är det ett problem som måste åtgärdas. Frågan om att förhindra skatteläckage är mycket viktig och jag avser att följa den noga framöver. Som jag angav i mitt svar till är det en komplex fråga att ersätta tioårsregeln med generella regler. Det krävs en noggrann analys, inte minst när det gäller hur reglerna ska förhålla sig till och till skatteavtal. Innan en sådan analys är gjord är jag inte beredd att lägga fram något förslag om att ersätta tioårsregeln med generella regler mot skatteläckage vid utflyttning. 28 (V): Jag börjar med att tacka finansministern för svaret. Det var ett ganska kortfattat svar. Jag kan ha viss förståelse för att inte har tid att skriva ett längre svar med tanke på det ämne som avhandlades här i kammaren. Eurokrisen gör att finansministerns klippkort till snart måste vara slut igen. Ett annat skäl till det korta svaret, som jag också kan ha viss förståelse för, är att finansministern påpekar i sitt svar att jag har ställt en skriftlig fråga i samma ärende så sent som . Underförstått borde jag ha nöjt mig med det svar som jag fick då. Men om en ledamot följer upp en fråga med en interpellation någon tid efter att en fråga i samma ärende har blivit besvarad är det ett tecken på att ledamoten inte var nöjd med det tidigare svaret. Jag blev uppmärksammad på frågan om behov av generella regler mot skatteläckage i samband med behandlingen av granskning av skatteavtal med andra länder. I denna refereras till att regeringen , då var ansvarigt statsråd, delade bedömning att det behövs mer generella regler för att komma till rätta med skatteläckage vid beskattning av reavinster som uppkommer när en fysisk person överlåter aktier och andelar i samband med utflyttning ur landet. Den nu gällande tioårsregeln har haft en begränsad effekt eftersom det är bosättarlandet som har beskattningsrätten. Problemet är tänkt att åtgärdas i samband med omförhandling av de bilaterala skatteavtalen, men detta tar mycket och är en svårframkomlig väg. Det handlar om stora summor som undandras svensk beskattning. Enligt riskanalysgrupp i beräknades skattebortfallet uppgå till på vad som kan definieras som aktievinstutflyttningar av skatteflyktskaraktär. kunde till exempel rapportera att identifierat en skattekonsultbyrå som initierat överföring av till 500 brevlådeföretag i en enda EU- och avtalsstat, nämligen . menar att mer generella regler skulle vara ett effektivare sätt att komma till rätta med problemet, snarare än att omförhandla alla aktuella skatteavtal. Att omförhandla avtal är som sagt tidskrävande, och man kan då också riskera att andra för fördelaktiga villkor kommer att ändras i sådana avtal. svarar , liksom tidigare i svaret på den skriftliga frågan, att generella regler mot skatteläckage är något som kräver en noggrann analys, bland annat av hur sådana regler förhåller sig till och skatteavtalen. Jag kan dock konstatera att andra EU-länder, exempelvis en del av våra nordiska grannar, och , har infört en så kallad exitskatt för att komma till rätta med motsvarande skatteläckage. Finansministern säger också att frågan är mycket viktig och att han ska följa frågan noga men att en analys krävs innan han är beredd att lägga fram något förslag om generella åtgärder mot skatteläckage vid utflyttning. Men, bäste finansminister, jag undrar vad man gör på . , och jag förväntar oss handling gärna en analys, men framför allt åtgärder mot skatteläckage. 29 Finansminister (M): Det finns många gemensamma utgångspunkter i denna debatt för mig som finansminister och för . Det är klart att vi ska ha ett väl fungerande skattesystem, och det är klart att vinster som upparbetas i i huvudsak ska beskattas enligt de regler som vi har i . Det är så att säga den grundläggande utgångspunkten för vårt skattesystem. Vi har ett problem med skatteläckage. har analyserat frågan och landar i slutsatsen att det handlar om betydande brott. Det är någon eller några miljarder i skattebortfall som inte kan vara motiverat givet de regler som vi har. Detta är en komplex fråga, och det måste bedrivas ett fortsatt arbete i den. Det är inte omöjligt att hantera den. Det är så att säga inte grundforskning som behöver göras utan det är ett arbete för att få fram fungerande generella regler, och det arbetet måste slutföras. Det är klart att det måste bygga på en noggrann analys. Jag har därför mycket svårt att se att det i grund och botten finns någon stor skiljelinje mellan mig och . Det finns ett problem, och det bör åtgärdas. Det måste analyseras innan vi är framme med generella regler som fungerar. Jag har mycket svårt att se att skulle vara för att vi införde regler som inte fungerar, utan måste ha samma utgångspunkt därvidlag. Så snart vi kan komma fram i denna fråga desto bättre är det. 30 (V): generaldirektör besökte skatteutskottet och berättade bland annat om verkets nya vision som säger att alla ska vilja göra rätt för sig, alltså inte bara göra rätt för sig utan också vilja detta. Det blir då lite lättare att till exempel betala de skatter som efter en demokratisk process har bestämt ska betalas. Ja, alla ska göra rätt för sig, men det finns en del riskgrupper. intervjuade en representant från som kunde berätta att ca 1 000 företagare utvandrar . Ett hundratal av dem är förmögna fyrtiotalister en ganska stor grupp just nu och en grupp med riskbeteende. I av de granskade fallen hittade tveksamheter, och i av fallen avslöjades rena skenbosättningar. Ofta handlar det om förmögna företagare som skriver sig i ett land med förmånliga skatteregler. Villan i överlåts formellt till barnen, men egentligen bor de själva kvar. Sedan säljs eller likvideras det familjeägda bolaget, och paret flyttar hem med sina pengar utan att behöva skatta för vinsten. Ett stort problem enligt representant är att den svenska skattelagstiftningen är både krånglig och uddlös. Effektivare regler som i våra nordiska grannländer, och efterlystes. Dessa länder har också haft dessa problem, men de ändrade lagstiftningen och har så kallad exitskatt, vilket innebär att man ger ett fiktivt skattebeslut när personen lämnar landet. Finansministern säger att det är en mycket viktig fråga men att det måste göras en analys om detta är förenligt med . Men som jag skriver i min interpellation finns det redan andra EU-länder som har infört detta. Dessutom kan jag tipsa finansministern om en doktorsavhandling som presenterades vid 2010 av med titeln av kapitalökningar en skattevetenskaplig studie i internationell personbeskattning med fokus på skatteavtals- och EU-rättsliga problem. I denna finns en analys som kan användas av departementet. Finansministern brukar använda ett målande språk när han beskriver olika företeelser, till exempel att nalla i kakburken eller att åka fast med fingrarna i syltburken. Det är några exempel som skulle kunna användas om en del skatteplanerande utflyttare. Det räcker inte att följa frågan, som finansministern säger. Och hur är det med den omtalade analysen? Pågår den, eller är det någonting som finansministern väntar på i godan ro? Väntar han på bättre tider? Problemet med utflyttning av aktievinster genom utländska holdingbolag blev uppenbart , och man har således haft på sig. Det var i och för sig delvis före ministerns tid som statsråd. Utvidgningen av tioårsregeln 2007 blev bara ett slag i luften, och har det gått utan åtgärder, alltmedan miljonerna och miljarderna rinner ur landet understödd av osund skatteplanering som man kan följa på olika exotiska webbsajter, till exempel den med det talande namnet . Greklandskrisen lär oss bland annat vikten av att alla gör rätt för sig och betalar sin skatt. Därför är det allvarligt när lagstiftaren är handfallen och inte vidtar nödvändiga åtgärder mot sådan skatteplanering som vi diskuterar i detta fall. Det undergräver förtroendet hos de lojala skattebetalarna. Därför förväntar jag mig att finansministern övergår från att följa frågan till att vidta åtgärder för att lösa frågan. 31 Finansminister (M): Utgångspunkten för skattepolitiken är att det ska vara lätt att göra rätt och svårt att göra fel och att vi ska ha ett skattesystem som präglas av legitimitet och där medborgarna uppfattar att de gärna betalar sina skatter därför att de uppfattar att de får en rimlig skattenivå för en rimlig välfärdstjänst som de efterfrågar och känner behov av. Därvidlag står sig väl i konkurrensen med anda länder. Vi har ett väl fungerande skattesystem, och vi har ett väl fungerande välfärdssystem. Sedan kan vi alltid diskutera exakt hur höga skatter respektive hur mycket välfärd som vi har råd med . Låt mig understryka att vi har ett problem här. Jag ska inte bli speciellt långrandig, för debatter bör rimligen mest föras på områden där man är oense, och jag tror i grunden inte att det finns någon stor oenighet här. Vi har ett problem. Det förekommer helt enkelt att vi får en brist på skatteintäkter. Det problemet ska åtgärdas, och åtgärderna ska bygga på grundlig analys. Analysen måste genomföras, och det ska vi naturligtvis göra med den skyndsamhet som vi kan. Låt mig dock påpeka att är ett föregångsland när det gäller skattebetalningar. Vi har osedvanligt lite skattefel i vårt skattesystem jämfört med de flesta andra länder. Detta gör att jag kan dra slutsatsen att arbetar vi på med grundlig analys för att lösa detta problem. 32 (V): Jag ska vara positiv och tolka finansministerns svar som att det verkligen pågår ett sådant analysarbete och inte bara som att finansministern efterlyser ett sådant analysarbete. Det får jag väl ta med mig. Jag hävdar alltså att finansministern har sagt att arbetet pågår, och ska vi också se några resultat. Jag kan avsluta den här debatten med att fortsätta på ordspråksvägen och sätta min förhoppning till att droppen urholkar stenen, även på . Efter skatteverk, riksrevision, skriftlig fråga och interpellation kan jag glädja finansministern med att de här frågorna även finns med bland yrkandena från höstens allmänna motionstid. Om finansministern till slut reagerar med förslag och åtgärder blir det visserligen inte tredje gången gillt utan i stället femte, men skam den som ger sig! Med detta får jag tacka för debatten. 33 Finansminister (M): Låt mig upprepa vad jag sade i min inledning: Jag instämmer i bedömning. Det finns ett problem med tioårsregeln, och den har i många fall en begränsad effekt. Det är ett problem att man undandrar sig svensk beskattning när vinsterna har upparbetats i . Detta är en mycket viktig fråga, precis som jag underströk i mitt inledande svar, och vår ambition är naturligtvis att se till att vi hittar en lösning på svårigheterna. Det kan man naturligtvis göra genom generella regler, men de kräver då en noggrann analys, och vi kan inte agera förrän den är genomförd. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellationerna 2011/12:1, 4, 5 och 10 om 34 Utrikesminister (M): , , och har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att bidra till eller stödja ett erkännande av staten , baserat gränser, av FN . Låt mig först göra klart att FN i sig inte erkänner stater, men i och med att det är stater som är medlemmar i kan ett sådant självfallet ses som ett erkännande. President ansökte om medlemskap för i . Frågan kommer i enlighet med stadgan att först avgöras av , där den nu bereds. För ett positivt beslut krävs stöd av minst nio av rådets femton medlemmar samt att ingen av de fem ständiga medlemmarna röstar mot. Jag vill inte göra någon bedömning av när ett eventuellt avgörande kan ske eller hur det kan komma att utfalla. Det finns historiska fall där en ansökan har varit vilande i säkerhetsrådet . har inte minst sedan det svenska ordförandeskapet lagt vikt vid att ett enigt EU med tydlig position ska bli en stark aktör för fred och rättvisa i . De slutsatser som antogs innebar ett viktigt genombrott för EU i detta avseende, och är den grund på vilken vi nu agerar.