prot · GY0995 · 2011-05-03 00:00:00 — Vissa kommuner har fattat beslutet att om du inte kommer på vuxenutbildningen eller på sfi drar de ned på ersättningen. Men man har inte systematiskt kunnat matcha heldagsverksamheten med kraftfulla insatser. Verksamheten sker på heldagsbasis, naturligtvis utifrån den nyanländes förutsättningar. Är man nyanländ och kommer från krig är det sociala insatser som krävs, därefter utbildningsinsatser och jobb. Frågan kvarstår: Hur kan i sitt inlägg utgå ifrån att denna reform är dyr och verkningslös? 29 (S): Jag tackar för en viktig interpellation och statsrådet för svaret. ställde jag en enkel fråga till statsrådet om tillgängligheten till etableringslots i framför allt mindre kommuner, detta med anledning av att regeringen då sjösatte världens största integreringsreform, eller i alla fall största, . Av svaret jag fick framgick med all önskvärd tydlighet att det är Arbetsförmedlingen som har ansvaret för fördelningen. Interpellationen handlar om att säkerställa kvaliteten. Dit hör även tillgängligheten till en del. är det Arbetsförmedlingen som har huvudansvaret för integrationen av nyanlända. Tanken och retoriken från regeringen är att man på detta sätt snabbare ska komma ut på arbetsmarknaden och därmed in i samhället. Nyanlända flyktingar ska få hjälp av företag och organisationer och av etableringslotsar, som de kallas, för att få jobb och komma in i det svenska samhället. En utblick till mina hemtrakter visar att det i fanns sex företag och ett tiotal lotsar men endast en nyanländ flykting som var berättigad till den hjälpen. Arbetsförmedlingen har prognostiserat att det ska komma 300 flyktingar till länet. Av dessa tror man att mellan 150 och 200 ska vara berättigade till lots. I Åre är förhållandet det omvända. Både i och i det gäller de flesta kommuner i det område jag kommer från är det oftast de mindre kommunerna som tar emot fler från början, och sedan sprids det ut. Därmed har man många nyanlända men ingen lots, vilket blir lite konstigt eftersom man då inte riktigt har tillgängligheten. arbetar Arbetsförmedlingen med att få fram etableringslotsar i Åre, och andra kommuner i där det inte finns några. Läget i mitt hemlän är att det i handlar om 14 företag och drygt 20 lotsar. Flera av dessa företag är registrerade även i kranskommunerna. Det är dock väldigt få i dessa kommuner som har behov av etableringsinsatser. I två andra kommuner, och , finns inga lotsar men väl nyanlända på väg in i samhället. Där hänvisar Arbetsförmedlingen till de lotsar som finns i länet, alltså i de större städerna. Orsaken till att många småkommuner tar emot nyanlända är att man ser det som en tillgång. Därför är man djupt oroad efter den omordning som skett. Risken finns nämligen att de nyanlända relativt hamnar i någon av de större kuststäderna, och inte heller det var kanske regeringens avsikt. Därför vill jag gärna höra hur arbetsmarknadsministern ser på det. För att småkommuner fortfarande ska vara intresserade av att ta emot nyanlända är det rätt viktigt att de har alla samhällsfunktioner till sin hjälp. när den gigantiska reformen har genomförts visar det sig att intresset att etablera sig i alla kommuner inte är riktigt så stort. Däremot finns ett stort intresse av att etablera sig i större kommuner där det finns väldigt få. 30 (S): Det är en jätteintressant fråga som lyfter upp, nämligen på vilket sätt man kan säkerställa att de som är nyanlända faktiskt får den hjälp som de behöver för att så fort som möjligt komma in i samhället. Jag tänkte på hur det skulle ha varit, med tanke på den hjälp jag fick, om jag, när jag kom till , blivit ställd inför att jag hade fem sex företag att välja mellan och måste avgöra vem som kunde hjälpa mig mest, lotsa mig in i samhällets kärna och få ett jobb. Jag tycker att det är jättebra att man ändrat sättet i reformen, att det är Arbetsförmedlingen som ska sköta det. Jag har jobbat på Arbetsförmedlingen och har alltid tyckt att det är bra att Arbetsförmedlingen tar större ansvar i frågan. Om jag då hade ställts inför det faktum att jag måste välja mellan ett antal företag tror jag att jag skulle ha blivit en aning förvirrad. Jag hade inte haft hela bilden klar för mig. Om jag redan dagen efter att jag anlänt hade behövt välja om det var eller som skulle föra mig fram tror jag inte att jag hade varit kapabel att fatta rätt beslut. Jag tycker fortfarande att Arbetsförmedlingen skulle ha gjort det. Det jag tyckte var bra var att jag fick sfi, svenska för invandrare, en gedigen och bra sfi-utbildning med både komvux och folkhögskola involverade, alltså en åttatimmarsutbildning per dag. Det gjorde att etableringen i samhället gick mycket fortare, och fick jag jobb på Arbetsförmedlingen. Jag var heller inte ensam. Ingen i den grupp som hade utbildningen uppbyggd på det sättet är arbetslös. har ingen varit arbetslös. Det beror på att vi fick en bra sfi-utbildning. Arbetsförmedlingen var involverad. Arbetsförmedlingen var på plats och berättade vilka möjligheter och skyldigheter vi har. Det är viktigt att inte bygga upp en marknad där den nyanlände blir en vara. Tänk er att åka på semester till och inte veta vilket hotell man ska bo på, att man landar där och det står sex sju hotellentreprenörer som erbjuder det bästa boendet. Man vet inte vilket man ska välja eftersom man inte sett dem. kan man gå in på Internet och titta på hotellen i förväg. Och handlar det om att man är på semester, inte om att man byter land och kommer som flykting undan krig. De flesta flyr från krig och ska då välja mellan ett antal entreprenörer. Det tycker jag är lite problematiskt. Därför är det bra om Arbetsförmedlingen får större ansvar. 31 Arbetsmarknadsminister (M): När jag lyssnar på debattörerna från oppositionen är det intressant, men jag hör väldigt olika saker. Å ena sidan är bekymrad över att det inte finns kompletterande aktörer i alla kommuner. Å andra sidan anser och kanske också att det är Arbetsförmedlingen som är det bästa och enda. Man undrar vilken politik Socialdemokraterna står för. Vad är det ni vill uppnå för att fler ska kunna komma in på arbetsmarknaden snabbare? Där det inte finns kompletterande aktörer och utförare det kan vara ideella organisationer eller företag har Arbetsförmedlingen ett ansvar. Är inte det bra i så fall? Jag ställer frågan till oppositionen. Socialdemokraterna är mot alla reformer som innebär att det finns fler aktörer. Vi hörde här att det kan vara problem att välja hotell när man kommer till . Då är min fråga: Ska det finnas statliga hotell och statliga bilar? Det kan vara jobbigt att välja bilmärke också, för det är så många att välja på, i olika färger också. Man kan ha en statlig bil och en statlig färg, kanske röd, vad vet jag. Men jag tror att människor, även om de kommer från andra delar av världen, är fullt kapabla att göra val om de får rätt information. Självklart är det så. Varför ska vi tro att människor från andra delar av världen har svårare att göra val än vi har här i ? Det begriper inte jag. I en del andra länder har man många olika aktörer för arbetsförmedlingstjänster. I var de till och med så attraktiva att de konkurrerade bort den statliga arbetsförmedlingen. Det finns ingen statlig arbetsförmedling kvar i . Men det finns en mängd olika aktörer. Det finns föreningar, ideella organisationer och privata företag som hjälper människor att få jobb. tycker jag att den svenska Arbetsförmedlingen fungerar väl. De är bra och duktiga, de som jobbar där. Men jag tror att det också behövs flera aktörer. Denna reform har varit i kraft väldigt . Det är för tidigt att dra några slutsatser om hur det lyckats. Det är flera olika delar. Jag är glad för alla dem som fått en bra sfi-undervisning, men långt ifrån alla har fått den chansen. Det behövs en bra introduktion i det svenska samhället med regler och förutsättningar, för i finns det vissa regler som vi måste förhålla oss till. Vi har till exempel ett förbud mot barnaga. Vi har vissa förpliktelser och vissa rättigheter och möjligheter. Ingen reform är perfekt från början, men jag tycker att ambitionen med etableringsreformen är väldigt god. Den har som enda syfte att människor ska få mer hjälp och mer individuella insatser för att snabbare komma in i det svenska samhället. Sedan kan det alltid göras mer och bättre, men jag tror att vi ska ge det chansen och se vad den utvärdering som följs upp nu , både av Statskontoret och , leder till. Men i grunden är skillnaden mellan Alliansen och oppositionen att vi tror att en mångfald av aktörer är bättre. Vi tror på många bilmärken snarare än ett. Det tror jag är något som människor vill ha. Man vill välja. 32 (S): Det kanske är så att arbetsmarknadsministern och den borgerliga regeringen tror endast på privatisering, valfrihet och nya coacher och lotsar. Socialdemokraterna är mer intresserade av att se resultat. Arbetsmarknadsministern försöker måla upp bilden att vi socialdemokratiska debattörer inte skulle vara överens. Men det är den borgerliga regeringen som har lagstiftat om etableringsreformen. Det är inte någon socialdemokrat. De nyanlända som kommer till små kommuner ute på landsbygden och glesbygden kanske i bästa fall också ska få ha sin valfrihet. Om de omfattas av det i ett borgerligt samhällsbygge vet jag inte. Jag vill med min interpellation säga att det är viktigt att följa utvecklingen, så att det inte blir katastrofalt och verkningslöst. Det är bara att titta på utvecklingen för de långtidsarbetslösa, människor som rasslar in i fas 3. Det kallar jag för verkningslös arbetsmarknadspolitik. Det finns en del personer som inte omfattas av rätten till etablering. Det är i många fall kvinnor som kommer till som anhöriginvandrare och har en anknytningsperson. I många fall blir de kanske helt försörjda av anknytningspersonerna. Med andra ord kan man säga att en del av dessa kvinnor hamnar helt i händerna på de männen när de kommer till ett helt främmande land. De försörjs av och bor tillsammans med en anknytningsperson, ofta en man, och omfattas inte av rätten till etableringsplan. De omfattas kanske inte av möjligheten att gå till egen försörjning. Där tycker jag att man har brustit i jämställdhetsperspektivet när man genomförde denna reform. Man har inte analyserat vad det innebär för ett antal människor som kommer till att de inte omfattas av det här. I många fall är det kvinnor. 33 (S): Jag försöker förmedla min verklighet. Det statliga engagemanget för inland har försvunnit. Arbetsförmedlingar och försäkringskassekontor läggs ned och verksamheten flyttar ut till de stora orterna. Det skulle skapas samverkanskontor med , och . I ville alla kommuner ha ett sådant kontor, för det skulle kunna bli jättebra. Där skulle man kunna samordna all service, som bland annat skulle kunna komma denna grupp till godo. Löftet var att det skulle bli fyra sådana kontor spridda i länet. Det blev ett, och ska det läggas ned. Men det är bara på det här kontoret man kan göra id-kort för de nyanlända, vilket har gjort att man måste åka från tur och retur för att göra detta. Till sin hjälp har man bland annat etableringslotsen. Det är den man har som verktyg. Det är viktigt att vi ser verkligheten. Det har varit det verktyg vi haft. Har vi någon som kan hjälpa oss med det? Nej, det var väl lite si och så med det. Allt var inte bra förut heller. Men man har inte tagit tag i de problem som fanns. I vissa kommuner delade ut stöd som socialbidrag, och det var inte bra. I min hemkommun låg denna verksamhet på näringslivsenheten. Det innebar att man skulle ha en sysselsättning i någon form för att få ut sitt etableringsstöd. Jag tycker att regeringen kunde ha drivit på i den riktningen i större utsträckning. Det jag ser nu är snarare att man har sjösatt en bonusreform. Säga vad man vill om bonusar det är väldigt mycket diskussioner om dem men huvuddelen av ersättningarna till lotsarna i denna reform sker i form av ett bonussystem. Då är frågeställningen: detta den verkliga orsaken till den nya etableringsreformen? 34 (S): Det blir en lite konstig debatt när man börjar blanda in bilmärken och sådant. Men när nu ministern har gjort det kan jag bara tillägga att Stockholmsbörsen ägs av ett statligt bolag, men inte ett svenskt. Jag tror att det är från . ägs av ett kinesiskt bolag, där det i grunden är det kinesiska som står som garant. har också fått en delvis kinesisk ägare. Förmodligen finns det en annan regering, den kinesiska, som ville garantera jobben i när inte den ville göra det. Men det är inte det vi diskuterar, fru talman. Vi diskuterar egentligen etablering. Det jag ville säga i mitt första anförande var hur viktigt det är att man får en bra sfi-undervisning. Grunden till etableringen är att lära sig svenska språket så bra som möjligt och få de förutsättningarna. Men innan man lärt sig någonting om och det svenska samhället, innan man ens vet att är ett avlångt land med 449 750 kvadratkilometers yta, ska man välja rätt lots. Det är det jag tycker är förhastat. Det kommer för tidigt i processen. Man måste kunna lära sig någonting om landet först. Man måste få rådgivning om hur arbetsmarknaden ser ut och vad den kräver innan man får en lots som ska hjälpa en att hitta rätt plats. 35 Arbetsmarknadsminister (M): En sak tror jag att vi kan vara helt överens om: En bra undervisning i svenska språket är grunden för bra chanser på arbetsmarknaden. Den här reformen syftar till att hjälpa människor att snabbare komma in på arbetsmarknaden för att kunna etablera sig och få en egen försörjning. Det tror jag är oerhört väsentligt. Det har gjorts för lite för personer som kommer till , och vi kommer att behöva varenda människa på arbetsmarknaden inom en väldigt snar framtid. En fråga som blev hängande i luften och som jag ändå vill kommentera är detta med jämställdhetsperspektivet. Lotssystemet har en viktig jämställdhetsdimension på så sätt att det är en individuell ersättning som inte räknas in i familjens samlade inkomster. På så sätt ska den också vara ett incitament för att kvinnor kommer in i systemet och kommer in i svenskundervisningen och så vidare. Det är otroligt viktigt ur jämställdhetssynpunkt. Jag instämmer inte i den raljerande tonen om att kvinnorna blir helt i händerna på dessa män. Ofta är dessa män deras egna män, som har kommit tidigare till . Sedan kommer kvinnorna som anknytningsfall. Det är lite konstigt att säga att de är i händerna på dessa män när det är deras egna män det handlar om. Förhoppningsvis är de en familj som kan hjälpas åt. Jag vill vara tydlig med att vi gärna vill se både en bra arbetsförmedling som jag tycker att vi har, och den utvecklas ännu mer och privata aktörer inom en mängd förmedlingstjänster. Jag tror att det gynnar framför allt dem som är arbetslösa och vill komma in på arbetsmarknaden. Det finns inget annat syfte än att de som kommer till , liksom arbetslösa svenskar, ska kunna få det bästa stöd de någonsin kan. Där välkomnar jag till exempel fackföreningar, som skulle kunna ha förmedlingsverksamhet. De är duktiga på sina medlemmar. Till exempel skulle kunna förmedla jobb på ett bra sätt, kanske ännu bättre än en generalistförmedlare på arbetsförmedlingen. Jag tror att det i grunden gynnar att arbetslösa kan komma in på arbetsmarknaden. Jag vill tacka för en interpellationsdebatt som är viktig. Vi följer utvecklingen, och det är också viktigt att vi ser till att vi trimmar detta så att vi hjälper människor att komma vidare. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2010/11:323 om missmatchning på den svenska arbetsmarknaden 36 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska missmatchningen och öka arbetskraftsutbudet i hela landet för att kunna möta det ökande arbetskraftsbehovet. Jobben växer till i . återhämtning från den ekonomiska och finansiella krisen är stark och snabb, och antalet sysselsatta ökade med 146 000 personer jämfört med samma månad . finns det en risk för att obalanser byggs upp eller förstärks när efterfrågan på arbetskraft fortsätter att stiga som ovanligt många väntas gå i pension. Vi har en bred jobbpolitik för att stärka matchningen på svensk arbetsmarknad. Regeringen arbetar för att stärka den yrkesmässiga och geografiska rörligheten samt säkerställa att de arbetslösa har rätt kompetens. Grunden för en förbättrad matchning, en ökad sökaktivitet och en högre rörlighet på arbetsmarknaden är arbetslinjen i kombination med en långsiktig utbildningspolitik. Insatserna för att motverka strukturella flaskhalsar måste bygga på ett gott faktaunderlag och på bra prognoser om den framtida utvecklingen. Regeringen har stärkt arbetet inom detta område bland annat genom uppdrag till regionala aktörer och centrala myndigheter avseende prognoser och samverkan i syfte att öka den gemensamma kunskapen. Bättre och mer tillgängliga beslutsunderlag är av vikt både för dem som tar beslut om utbildningsvolymer och för enskilda individer som ska ta beslut om sin egen utbildning. För att motverka de brister som ändå kan uppstå är det av stor betydelse att samverkan mellan Arbetsförmedlingen, kommuner och arbetsgivare fungerar väl. Arbetsförmedlingen kan i det kortare perspektivet bistå vid arbetsgivares rekrytering och i det längre perspektivet bistå med sin kunskap vid planering av yrkeshögskoleutbildning respektive gymnasie- och yrkesgymnasieutbildning. Det är också viktigt att arbetssökande söker de jobb som finns och att arbetsgivare är öppna för att ta till vara den kompetens som utrikes födda och personer med ett funktionshinder besitter. Inom utbildningspolitiken har regeringen under 20092011 genomfört stora tillfälliga satsningar på utbildningsplatser inom den yrkesinriktade gymnasiala vuxenutbildningen, yrkesvux, inom och inom universitet och högskolor. Den reformerade gymnasieskolan och lärlingsutbildningen är andra exempel på viktiga reformer som kommer att underlätta arbetsmarknadsinträdet och företagens kompetensförsörjning. Även inom arbetsmarknadspolitikens ram genomförs kortare utbildningsinsatser. Regeringens främsta mål är att föra mot full sysselsättning och därigenom minska utanförskapet. Arbetet är grunden för vår gemensamma välfärd och ger människor möjlighet till egen lön, arbetsgemenskap och att forma den egna vardagen. En väl fungerande arbetsmarknad, där utbud och efterfrågan kan matchas samman på ett tillfredsställande sätt, är därför av största vikt, såväl för den enskilda individen som för samhället som helhet. Så kan vi bygga starkare. 37 (S): Tack, ministern för svaret! Det här är en viktig fråga för den ekonomiska utvecklingen för , men den är lika viktig för varenda individ som ska in på arbetsmarknaden och står utanför. I sitt svar säger ministern att insatser för att motverka de strukturella flaskhalsarna måste bygga på faktaunderlag. Man undrar: När kan en flaskhals uppstå? Det är om arbetsgivare inte hittar arbetskraft med rätt kompetens. Då kan flaskhalsar uppstå. Men när övergår det till att bli en strukturell flaskhals? När övergår det till att bli en samhällsstruktur? Jo, det är när staten trots hög arbetslöshet inte investerar i kompetenslyft för den del av arbetskraften som står utanför arbetsmarknaden. Det är då det övergår till en strukturell flaskhals. 115 000 arbetslösa saknar gymnasieutbildning. Med en sådan politik som regeringen driver riskerar man att hamna i en strukturell arbetslöshet. Det är det som är regeringens politik. Det finns ytterligare faktorer som kan göra att det uppstår en strukturell flaskhals. En av dem är dåliga villkor i a-kassan. När en medborgare utbildas och samhället investerar pengar i utbildningen kommer personen sedan ut på arbetsmarknaden och möts av att efterfrågan på just de jobben inte är särskilt hög. Man har själv investerat i utbildningen och samhället har investerat i utbildningen, och då måste man ta första bästa jobb. Då blir man överkvalificerad för den arbetsuppgift som man utför. Samhället missar att göra en riktig matchning. Dagens låga a-kassa bidrar också till den strukturella flaskhalsen. Dagens låga a-kassa kan man jämföra med folkpensionen när den infördes . Då var pensionsåldern , men medellivslängden var kortare, bara runt 60. På liknande sätt är det med a-kassan : Man har en a-kassa, men det är bara en tredjedel som får a-kasseersättning enligt Arbetsförmedlingen. Det är några få ynka procent som får av den tidigare inkomsten, vilket det ju från början var tänkt att försäkringen skulle ge. Försäkringen i sig, sådan den är utformad , blir också en del av den strukturella flaskhalsen. 38 (S): Tack, statsrådet, för svaret på interpellationen! Det är en allvarlig fråga som ställer till statsrådet, och det är väldigt allvarligt att svaret är helt innehållslöst. För att få lite bakgrund till det här, fru talman, vill jag titta lite på en rapport från med titeln men inte finna. I rapporten, som är Svenskt Näringslivs rekryteringsenkät , konstaterar man några väldigt viktiga och allvarliga saker som har direkt koppling till den interpellation ställer. Man konstaterar sammanfattningsvis att trots att det finns fler arbetslösa så misslyckas vart femte rekryteringsförsök av . Svårigheter att hitta rätt medarbetare leder till missade affärer, och man sammanfattar hela den här misslyckade regeringspolitiken så här: Att företagen har svårt att hitta medarbetare med rätt kompetens och att många rekryteringsförsök helt misslyckas, även i en lågkonjunktur då tillgången på ledig arbetskraft är god, visar att den svenska arbetsmarknaden fungerar dåligt. Tjänster som inte kan tillsättas innebär att arbetslösa missar möjligheter till jobb. För företagen medför det missade affärer eller att expansion måste skjutas . Detta är inte en socialdemokratisk pamflett, utan det är en rapport från . Det är oerhört allvarligt att när nu arbetsmarknadsministern som är ansvarig för dessa frågor får en möjlighet att svara på en interpellation med anledning av misslyckandet inom arbetsmarknadspolitiken så är svaret i princip innehållslöst. I svaret sägs det så här: Jobben växer till i . återhämtning från den ekonomiska och finansiella krisen är stark och snabb. Vi har en bred jobbpolitik. Insatserna för att motverka strukturella flaskhalsar måste bygga på ett gott faktaunderlag. Regeringen har stärkt arbetet inom detta område. Regeringens främsta mål är att föra mot full sysselsättning och därigenom minska utanförskapet. Så säger man att arbete är grunden för vår gemensamma välfärd och ger människor möjlighet till egen lön. Ursäkta mig, fru talman, men detta är en massa floskler och inte ett enda svar på den allvarliga fråga som interpellationen innehåller. säger att regeringens arbetsmarknadspolitik är misslyckad och att den leder till sämre affärer och misslyckade rekryteringar. Man kan bara tänka sig att om dessa rekryteringar hade lett till arbete, då hade det självklart lett till fler affärer, fler rekryteringar och färre arbetslösa i en uppåtgående spiral. Men regeringens totalt misslyckade arbetsmarknadspolitik skruvar ned spiralen och det blir färre rekryteringar, fler arbetslösa, färre affärer, fler arbetslösa, färre affärer i en nedåtgående, moderat spiral. Denna allvarliga fråga får inget svar. Att söka men inte finna heter den här rapporten. kommer att få söka men inte finna något svar. Jag kommer att få söka men tyvärr inte finna något svar i det arbetsmarknadsministern har att säga här . Det är för att den moderatledda regeringen inte har något svar på de här frågorna. Den som är arbetslös kommer att få söka men inte finna något jobb. Arbetsgivarna kommer att få söka men inte finna någon att anställa. Frågan hänger i luften, och den kvarstår: Inser arbetsmarknadsministern hur allvarlig situationen är? Inser arbetsmarknadsministern vilken skada den passiva moderata arbetsmarknadspolitiken gör för arbetsgivare, för arbetslösa, för det här landet och för våra möjligheter att skapa en stark välfärd, bra jobb och trygghet? 39 (M):