prot · GZ0940 · 2011-12-01 00:00:00 — Jag ber att få återkomma med andra hälften av mitt svar när det blir min tur igen. 38 (V): Tack, , för svaret på min interpellation! Jag tycker att det är ett omfattande svar det är en ganska omfattande fråga. Det tycker jag är bra. Men det finns många frågor kvar att diskutera i det här. Jag tog upp frågan om uppköp av billiga utsläppskrediter i min interpellation. Jag fick inget svar på det, men det kommer kanske i nästa anförande. Det är ett faktum att drygt en tredjedel av hela klimatpolitik inte handlar om att minska utsläppen här i utan handlar om att vi köper billiga utsläppsrätter från , och andra länder. Ja, det är till och med så att de vindkraftverk som har varit med och finansierat i , som för övrigt är en del av ett större projekt med ett japanskt bolag, har funnits med i den statliga planeringen i av vindkraftverk som man ska bygga. Sedan kommer med utsläppskrediter, och man sparkar in öppna dörrar. Det här hade blivit av ändå. Det är bara ett exempel på att uppköp av utsläppskrediter inte är någon offensiv strategi för att få ned utsläppen. I synnerhet skjuter vi den viktiga klimatomställningen framför oss när vi inte gör det vi måste göra på hemmaplan. Då blir det precis som när presenterade regeringsdeklarationen . Då sade han att redan gjorda och aviserade åtgärder på klimatområdet räcker. Det blir inga nya åtgärder. Det är precis det som har hänt i . Klimatarbetet har stannat av helt och hållet. Miljöministern beskrev en bild av att utsläppen är större . Och de ökar fortare . Så fort har det aldrig gått. I ljuset av detta krävs det att alla länder verkligen gör vad de kan. Jag tycker också att det starkaste förhandlingskortet i är att vi visar att vi tar ansvar. Då tycker jag att vi ska göra alla våra minskningsåtaganden, , på hemmaplan. Vi ska göra som , som har åtagit sig att minska , allting på hemmaplan. Vi i vill för övrigt gå längre än . Det kan vi diskutera någon annan gång. Men jag tycker att just principen, att vi städar upp framför egen dörr, är otroligt viktig. Jag blir faktiskt inte heller riktigt klar över vad och den vill med EU:s minskningsambitioner. Vi vet ju att , när hon satt i , var en av de mest stridbara i fråga om att EU skulle skala upp sina minskningsambitioner. EU måste gå från till , sade i en debattartikel i . Jag håller med, fullt ut. Men , i det här svaret, har man luddat till det. Jag förstår faktiskt inte om kräver att EU ska höja sina minskningskrav till till 2020. Eller säger någonting otydligt i det här interpellationssvaret bara för att man inte är överens i den ? Då tycker jag att det är oroväckande, för då innebär det att faktiskt inte spelar någon konstruktiv roll i det här sammanhanget. Vi ska komma ihåg att om man håller fast vid 20-procentsmålet, att man ska minska utsläppen så mycket, kan EU jogga in i mål. Man har redan minskat utsläppen , inte på grund av att man har en bra klimatpolitik utan på grund av att man gör stora uppköp av utsläppskrediter och på grund av den ekonomiska nedgången. Det krävs mycket mer. 39 (MP): Tack, , för ett utförligt svar, även om du inte hann dra hela! Det här är, som också sade, en bred fråga. Jag skulle vilja börja med att säga att de internationella förhandlingarna när det gäller klimatsamarbetet är av väldigt stor vikt. Den hade under COP 15 mötet var då i en idé om att det kanske vore bättre att bara några få länder skulle sätta sig ned och verkligen lösa det här. Jag tror inte på den linjen. Jag skulle vilja ge den tydliga signalen till vår miljöminister. om FN:s viktiga roll när det gäller de internationella klimatförhandlingarna! Gör det inte minst därför att så fort du pratar om klimatsamarbete, minskningar av klimatutsläpp och möjligheter till energi och utveckling för alla människor på hela jorden är du mitt inne i mycket av utvecklingsfrågorna, och dem kan vi inte särskilja helt från perspektivet kring historiskt ansvar, tekniköverföring, fattigdomsbekämpning, statsutveckling, företagens agerande och så vidare. FN är den aktör som har bredast palett inom alla dessa områden. Jag är också väldigt glad över att för miljö- och jordbruksutskottets räkning delta i den stora svenska delegation som arbetar där nere och som kommer att leda . Jag kommer också att delta då. Eftersom jag inte hann säga det i den förra debatten ska jag nu säga att vi ses . Det ska bli intressant att jobba tillsammans med dig i de här frågorna på det sättet. skulle jag vilja komma till några frågor när det gäller den svenska positionen, som jag har läst om i svaret på interpellation om . Man får väl ändå säga att fortsätter att visa på vikten av frågan. Man vill hålla sig framme. Vi har en klimatdebatt i som jag tror att många av våra politiska kolleger är ganska avundsjuka på. Vi har alltså ett debattklimat där vi snarare är pressade av vårt civila samhälle, av våra företag och inte minst våra kommuner att göra mer, inte att göra mindre, inte att säga nej, inte att säga stopp. Men går då in och säger att vi har den här rollen i förhandlingarna. Vi ska också stötta relationen mellan de fattiga länderna och de rika länderna, och det här är en svår process. Det har ändå blivit mer och mer tomma ord och mindre och mindre konkret agerande. Det gäller både i fråga om att få till utsläppsminskningar här i och i fråga om att faktiskt inta en radikal position i de internationella förhandlingarna. Det tycker jag är tråkigt. Varför ska bli mesigare i klimatförhandlingarna när åren går, både på hemmaplan och i de internationella förhandlingarna? På hemmaplan har vi haft en diskussion där tydligt visat att de konkreta klimatpolitiska förslagen saknas. Det är väldigt många ord om mål. Det ska vara mål till 2050, det ska vara mål till 2030 men det blir inte konkret verkstad hemma, . Där får miljöministern skärpa regeringens arbete. Jag vet dock att har varit i denna position bara , så jag får väl ge det lite mer tid innan vi konkretiserar den debatten. I de internationella förhandlingarna är det också beklagansvärt att kommer med mer av tomma ord och tomma tunnor än av konkret action. När det gäller oerhört viktiga frågor som den om långsiktig finansiering av tekniköverföring och det arbete som de fattiga länderna bör göra är position för dålig, . Varför kan vi inte säkra upp och säga att vi får nya investeringsintäkter här i genom EU:s klimathandel? Varför kan vi inte också komma med pengar och reda medel? 40 (S): Miljöministern gör allt hon kan för att tona ned förhoppningarna på det internationella klimattoppmötet i . Jag tycker att det är beklagligt. Jag menar att det skulle vara en mycket mer framgångsrik väg att säga att vi har högre ambitioner och att vi tror oss kunna bidra. På så sätt kunde vi gå in i klimatförhandlingarna med lite större förhoppningar, för det är oerhört viktigt att vi faktiskt värnar och har en tilltro till FN:s roll och att FN-processen i de här klimatförhandlingarna kan fungera. Jag är inte speciellt förvånad över att miljöministern tonar ned förväntningarna, eftersom den och också EU uppenbarligen går in med samma strategi till mötet i , som man har gjort två gånger tidigare och misslyckats. Jag menar att vi borde åka till med en annan typ av strategi och med högre ambitioner. Jag tycker att vi borde ha högre ambitioner när det gäller utsläppsminskningar. Vi socialdemokrater menar att man kan bygga det förtroendet genom att sköta sig på hemmaplan, och när jag säger hemmaplan menar jag både och EU. Det gör man inte. Jag tycker att man borde ha högre ambitioner när det handlar om att lösa den långsiktiga klimatfinansieringen, att världen kan lita på att faktiskt finansieras och kan fungera. Det går att gå in i de förhandlingarna med ett tydligare förtroende. En sådan del skulle exempelvis kunna vara att den sade att det överskott av utsläppsrätter som man har från Kyotoprotokollet är någonting som vi tänker annullera och klippa sönder, för vi tänker inte ha dem som en bricka i det här spelet. De utsläppsminskningar som är gjorda ska också vara gjorda. Jag tycker att vi skulle kunna gå in i förhandlingarna med en tydligare position när det gäller Kyotoprotokollet och säga att vi är beredda att skriva på, även om en massa länder inte gör det. Vi kan gå in och säga att även om det täcker av utsläppsminskningarna så är berett att skriva på, för vi kan visa vägen och säga att vi är beredda att ta på oss det ansvaret. Över huvud taget tycker jag att man skulle kunna gå in med ansatsen att det här är en klimatinvesteringsgemenskap som i stället för att handla om att försöka fördela bördor på varandra faktiskt handlar om att man kan fördela möjligheter, att länder kan gå samman och till exempel införa ett gemensamt pris på koldioxidutsläpp och på så sätt visa att detta är en klimatinvesteringsgemenskap som tar oss framåt. Jag tänker lägga in två frågor i den här interpellationsdebatten, och jag förväntar mig att miljöministern svarar på dem: Varför vågar inte lämna in det svenska utsläppsminskningsmålet på till FN och klimatförhandlingarna? Det skulle kunna vara ett sätt att ta förhandlingarna framåt. Och varför är inte bland de länder i EU som driver att EU självt ska ta på sig utsläppsminskningar till 2020? Det är mina två frågor, och jag förväntar mig svar på dem av miljöministern. (forts. 12 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Vi övergår nu till dagens frågestund. Jag hälsar statsråden välkomna. Försvarsminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt ansvarsområde. 42 (S): Jag har en fråga till statsrådet . Enligt har riskkapitalbolaget som äger Carema åstadkommit ett ränteavdrag på hela genom interna lån till höga räntor. På så sätt undviker enbart detta företag skatt på . Carema är inte ensamt om detta upplägg. Det är vanligt, inte minst bland de stora koncerner som verkar inom välfärdssektorn. Vi socialdemokrater har här i uppmärksammat regeringen på problemet. Ändå är det först nu som regeringen har meddelat att man avser att förhindra de aggressiva ränteavdragen. En ny lagstiftning kan dock vara på plats tidigast 2013, vilket innebär att skatteflykten kan fortsätta ostört även . Vi socialdemokrater menar att regeringen i stället borde lägga fram en stoppskrivelse i . Det är en åtgärd som tidigare använts för att stoppa oönskad skatteplanering. Min fråga är: Varför lägger inte regeringen fram en stoppskrivelse så att skatteflykten kan stoppas reda ? 43 Statsrådet (M): Tack för frågan. Frågan tar upp ett relevant problem. Vi har ett antal riskkapitalföretag och andra som genom avancerade skatteupplägg undgår att betala skatt i . Detta är ett problem. Men det är väldigt komplicerade frågor, och därför tar det tid att reda ut. Jag är övertygad om att regeringen inte har någon annan uppfattning än frågeställaren och oppositionen i den här frågan. Det går naturligtvis inte att berätta att man avser att komma med en stopplag eftersom det skulle sätta i gång ett beteende som inte är önskvärt. Om det blir en stopplag kommer den att läggas fram i , men det går inte att avisera det i förväg. 44 (S): Man kan hoppas att det beteende som kommer i gång av att regeringen tydligt aviserar att man tänker stoppa ett upplägg blir att man slutar med upplägget. Den här frågan är inte ny. Den har uppmärksammats tidigare. har redan tagit fram ett antal förslag på hur man skulle hantera frågan. Min fråga kvarstår: Om ambitionen är att förhindra den här typen av skatteflykt, varför agerar man inte snabbare, och varför är man inte tydligare? 45 Statsrådet (M): Jag kan försäkra frågeställaren och övriga i kammaren att regeringen arbetar med den här frågan så fort man över huvud taget kan. Dels arbetar vi lagstiftningsvägen, dels för vi diskussioner med såväl som de berörda riskkapitalbolagen. Det finns ingen som helst ambition att fördröja detta förslag. Det handlar om rättssäkerhet. Skattelagstiftningen har någon typ av särprägel. Om man slarvar med rättssäkerheten enligt skattelagstiftningen kan det få ödesdigra konsekvenser för privatpersoner. Jag försäkrar frågeställaren att vi jobbar så fort vi kan. Vi ser problemet, precis som frågeställaren. Däremot kan vi inte i förväg avisera att det kommer en stopplag eftersom det skulle få ödesdigra konsekvenser. 46 (MP): åker miljöministern till för att delta i globala klimatförhandlingar. Jag vet att det har varit en hel del diskussioner här i kammaren , så jag tänker lämna det och i stället ta upp en fråga som vi inte behöver vänta på globala klimatavtal för. Det är något som vi kan påverka här och om vi vill. kom med en rapport om köttkonsumtionens klimatpåverkan. Där framhåller man att köttkonsumtion är något av det mest klimatförstörande vi ägnar oss åt. Därför föreslår man en minskad köttkonsumtion. Man tänker sig i ett första steg en halverad köttkonsumtion för klimatet, men också för hälsan och för möjligheten att föda en växande världsbefolkning. Jag vill därför fråga miljöministern om hon är beredd att verka för en minskad köttkonsumtion för klimatets skull och i så fall med vilka verktyg. 47 Miljöminister (C): Det är en intressant fråga. Jag brukar säga att det är viktigt att ha ett vetenskapligt underlag när man diskuterar miljöfrågor, och att det är intressant när man börjar tränga in i problematik som den här. Det är lite ironiskt att det i vissa delar av miljörörelsen i är inne att skaffa sig en egen ko och använda kött och mjölk och allt man kan få en total användning av djuret. Jag håller helt med om att köttkonsumtion i de fall köttet kommer från storskaliga djurfabriker inte är bra ur någon aspekt. Men det kött som produceras genom bete i svenska hagmarker har alldeles utmärkta livscykelvärden och är något jag verkligen vill rekommendera. 48 (MP): Det är helt rätt att djur som betar i artrika hagar gör en viktig insats för biologisk mångfald. Det måste vi vara medvetna om när vi eventuellt utformar en politik för minskad köttkonsumtion så att vi inte får resultatet att vi uppmanar folk att sluta äta naturbeteskött och i stället äta kött från kycklingar och grisar, som definitivt inte gör någon nytta för vare sig klimat eller biologisk mångfald. Det är trots allt en ganska liten del av det kött som äts som kommer från naturbetesdjuren. Jag tycker inte att det är ett svar att säga att bara för att vissa djur gör en insats för biologisk mångfald ska vi inte kunna ge oss på köttkonsumtion över huvud taget. När vi ser att det har en stor klimatpåverkan och när pratar om att halvera köttkonsumtionen tycker jag att det krävs åtgärder. har en rad förslag som man diskuterar. Det handlar om olika former av skatter på kött i konsumtionsledet framför allt för att man inte ska slå enbart mot svensk produktion. Det ska vara något som går direkt på konsumtionen oavsett var det produceras. Är det något som miljöministern kan tänka sig? 49 Miljöminister (C): När det gäller skattesystemet vill jag ha ett enkelt, tydligt, klart och rakt skattesystem som jobbar med mer generella åtgärder än det som frågeställaren ser framför sig. Jag tror att vi måste lära oss att, precis som i en gammal reklam, skilja på finöl och fulöl. Det finns kött som har väldigt bra klimatvärden. Det ska vi naturligtvis uppmuntra. Det handlar om utegående djur. Det finns också utegående grisar, och det finns ekologisk produktion av höns och kycklingar som har väldigt bra klimatvärden. Produktion från storskaliga djurfabriker som förstör klimatet och skapar övergödning och etiskt är ganska otäcka har jag inga större känslor för. Vi måste lära oss att sortera och välja rätt. För min del handlar det om vissa styrmedel som ursprungsmärkning och ekologisk märkning, men också om konsumentkunskap och information. 50 PER RAMHORN (SD): Jag har en fråga till statsrådet som ju svarar på allmänpolitiska frågor. har flera skandaler inom äldreomsorgen uppmärksammats. Man ställer sig naturligtvis frågan: Hur tar vi hand om våra äldre? Sammantaget skapar det bilden av en verksamhet som har stora brister på vissa håll. De missförhållanden som uppmärksammats inom svensk äldreomsorg visar att tillsynen uppenbart inte fungerar. Inom HVB, alltså familjehem för barn och ungdomar, finns det krav på minst två inspektioner . Något liknande krav finns inte inom äldreomsorgen. Min fråga är: Kan regeringen tänka sig att införa liknande krav på tillsyn inom äldreomsorgen som de man har inom HVB? 51 Försvarsminister (M): Jag är glad för frågan. Jag tycker att det är ett angeläget ämne. Det handlar ju ytterst om respekten för varje enskild människa i vårt land och om goda levnadsvillkor. Jag är också glad för inriktningen på frågan, nämligen att den inte utgår från vem som driver verksamheten utan från kvaliteten i verksamheten. Jag tror att det behöver göras en del. Det handlar om att stärka kompetensen och kunskapen vad gäller upphandling av äldreomsorg. Det handlar om kunskap och kompetens gällande avtalstexter. Och det handlar inte minst om tillsynen i efterhand. Den äldre som bor på ett äldreboende funderar inte på vem som driver äldreboendet utan på kvaliteten. Den anhörig som undrar hur mamma har det tittar på kvalitetsfrågorna. Det är med den utgångspunkten vi måste stärka kvaliteten. Därutöver är solida finanser i den offentliga verksamheten oerhört viktiga för att vi inte ska få ett nedåttryck i kvaliteten i offentliga verksamheter vilka de än är. 52 PER RAMHORN (SD): Jag tackar för svaret. Jag delar syn att det när det gäller kvaliteten inte har någon betydelse vem som är utförare. Anledningen till att jag tar upp frågan om tillsyn är bland annat det som man kunde se på tv i går om en 80-årig dam som svalt ihjäl på ett äldreboende. Först efter två anmälningar och detta dödsfall genomförde en tillsyn på det aktuella boendet. Det kan inte vara så att någon måste dö innan man gör en tillsyn. Vi menar att det behöver göras en översyn av hur detta fungerar, eller rättare sagt inte fungerar. Det är något som vi inom naturligtvis kommer att driva vidare eftersom detta är en oerhört viktig fråga. 53 Försvarsminister (M): har man vid tillsynen inte kunnat finna kvalitetsskillnader som är huvudmannaberoende, det vill säga beror på om boendet drivs enskilt eller kommunalt. Men regeringen avser ändå att lämna ett uppdrag till för att samla resultaten från all tillsyn för att få en bättre grund för att se om det finns skillnader i kvalitet men också om det finns skillnader vad gäller risk för allvarliga misstag. Jag tror själv att utgångsläget i diskussionen om äldreomsorg, skola och sjukvård alltid måste vara individen och individens rätt till verksamheter som håller hög kvalitet. Då är vi tillbaka i att man när det finns en mångfald av aktörer måste se till att man har kompetens att göra bra upphandlingar och skriva bra avtal och att man också har kompetens att utvärdera. Blev det som vi avsåg? Man måste se till att finna eventuella missförhållanden oavsett vem som driver verksamheten så att inte enskilda människor hamnar i kläm. 54 (V): Jag har en fråga till . Miljö- och klimattoppmötet i är i full gång. har du meddelat mig i ett skriftligt svar, som jag tackar mycket för, att de internationella subventionerna till fossila bränslen har ökat kraftigt . har gett stöd inom ramen för till bygget av ett av världens största kolkraftverk i , Medupi Station. Flera andra länder i röstade nej. Jag har en fråga. Kan du lova, , att aldrig någonsin mer ge stöd till fossila energikällor? 55 Miljöminister (C): Det frågeställaren refererar till är ett generellt bidrag som har lämnats till inom ramen för biståndsbudgeten för att bistå länder inom eller länder som behöver bygga ut sin energiförsörjning. pågår det inom ett arbete för att långsiktigt styra över till alternativa energikällor. Det som jag kan säga här är att jag kommer att försöka följa detta arbete inom ramen för min ministerportfölj därför att jag tror att framtiden ligger inom alternativ energi. 56 (V): Nej, , detta var ett separat beslut inom . Flera andra länder röstade nej, till exempel . Byggandet av detta kolkraftverk kommer att leda till utsläpp av koldioxid . Det är ungefär hälften så mycket som släpper ut otroligt stora utsläpp. hade kunnat välja att säga att vi i stället satsar på utbyggnad av förnybar energi i och i andra utvecklingsländer. Jag upprepar frågan. Kan ministern lova att aldrig någonsin mer ge stöd till bygge av fossila energikällor eftersom i internationella överenskommelser har slagit fast att subventioner till miljöfarlig verksamhet ska fasas ut? 57 Miljöminister (C): Vi försöker från regeringens sida komma åt denna problematik genom de diskussioner som vi har inför som äger rum om lite drygt . har där arbetat mycket hårt för att få in en text i det förslag till konklusion, summering, av konferensen som handlar om att subventioner till fossil energi successivt ska avvecklas. Det tycker jag är mycket bra. Jag hade gärna sett starkare skrivningar än så. Men jag tror att det förhandlingsarbete som vi gör inom ramen för om hållbar utveckling i kommer att ha stor betydelse. Det innebär också att det där sätts riktlinjer för hur ska investera. Detta i kombination med strategin för förnybar energi inom tror jag kommer att innebära en förändring i arbetssätt. Det är någonting som jag står bakom även om det inte tillhör min ministerportfölj. 58 (M): Jag har en fråga till försvarsministern som jag ställer med anledning av den senaste tidens mycket uppmärksammade händelser kopplade till SOS Alarm. Så sent som i går kom en dom från som aktualiserar dessa frågor. Jag tror att få saker är så viktiga för människor som att kunna känna sig helt trygga med att om någonting skulle hända om man blir sjuk eller råkar ut för en olycka finns det bra hjälp att tillgå. Denna hjälp måste finnas oavsett var någonstans i landet man bor och oavsett vilken åkomma det gäller. har granskat ett antal enskilda ambulansärenden och haft en del synpunkter och konstaterat en del brister. Min fråga till försvarsministern är: Vilka åtgärder vidtar regeringen för att den som ringer 112 ska få ambulans lika snabbt oavsett var i landet man bor? 59 Försvarsminister (M): Få saker har väl engagerat så många svenskar som detta. Regeringen har beslutat tillsätta en utredning som ska göra en översyn av hela alarmeringstjänsten. Utredningen ska titta dels på alarmeringsavtalet mellan staten och SOS Alarm, dels på de anknytande tjänster som finns inom allmän ordning, säkerhet och hälsa, det vill säga kopplingen till polis, räddningstjänst och ambulans. Det är oerhört viktigt att säkerställa att det finns en välfungerande kedja, en obruten larmkedja, från det att någon ringer tills ambulansen kommer på plats. Utredningen ska också titta på de konsekvenser som det kan få att flera operatörer numera tillhandahåller tjänster för utlarmning. Utredningen ska bedöma och föreslå vilka delar inom allmän ordning, säkerhet och hälsa som ska ingå i alarmeringstjänsten och föreslå hur alarmeringstjänsten ska vara organiserad och beskriva hur det offentliga åtagandet framöver ska utformas. Allt detta beslutades . 60 (M): Jag tackar för svaret. Jag delar, som sagt, uppfattningen att det är få saker som berör så många människor så mycket som just detta. Min följdfråga till försvarsministern blir vilka förändringar som han ser framför sig skulle kunna bli följden av detta. 61 Försvarsminister (M): Syftet är att skapa förtroende för hela alarmkedjan från det att man ringer tills ambulansen står på gatan redo att hjälpa till. har, precis som sades här tidigare, granskat ett antal ärenden. De omfattas dock inte av alarmeringsavtalet i sig utan av särskilda avtal som i nästa led sluts mellan SOS Alarm och landstingen. ser att det har funnits brister vid bedömningar och prioriteringar. Man har också pekat på att SOS Alarm måste säkerställa att personalen har rätt kompetens för att göra oerhört allvarliga och viktiga bedömningar.