prot · GY09104 · 2011-05-18 00:00:00 — Det kan hända att det inte gör det, och då kan man ha en bättre framförhållning när man ska ta ställning till frågorna. Jag förstår inte detta. Jag förstår inte heller att man inte kan göra en snabbutredning. Jag får bara en starkare känsla av att det handlar om prestige, prestige och prestige. Jag skulle också vilja att berättar för mig om han delar uppfattning om det här med delaktighet och involverande eller om det faktiskt finns klasskillnader i samhället som gör att de som står längst ned på klasstrappan också är de som befinner sig längst bort från Internetvärlden. 55 (FP) replik: Om jag ska vara lite stygg kanske jag får säga att det inte direkt är signifikant för att förstå sig på EU. säger att EU inte löser alla problem och talar om EU som någon annan är en sak och EU är någon annan. Men det är ju inte på det sättet. är faktiskt en del av EU och ska naturligtvis vara med och påverka det gemensamma beslutet. Det är där ska lägga kraften. Det är så samarbetet inom EU fungerar i de här gränsöverskridande frågorna. Det här med prestige kan vi väl på något vis lägga åt sidan, för det är över huvud taget inte det som det handlar om. När det gäller delaktighet är det naturligtvis en oerhört viktig fråga. Ofta har det diskuterats som en teknisk fråga, men egentligen är det ju inte det. Jag håller med om att det finns andra skiljelinjer. Det går att säga att av befolkningen har tillgång till bredband, till kontakten eller våglängden, men det är egentligen den andra typen av delaktighet vi talar om, att man verkligen tar till sig och börjar använda det som är den stora diskussionen. Där kan vi bara hänvisa till den digitala agenda som regeringen jobbar med. Den har väldigt mycket fokus just på att man ska vända sig till de grupper som står längst ifrån Internetanvändning. Det är naturligtvis en process i ett samhälle att få människor med i detta, men det läggs väldigt mycket fokus på det, så på det sättet är det en väldigt prioriterad fråga att få med dessa människor. Det är som sagt inte så mycket en teknisk fråga, för det tror jag att vi har löst. 56 (C): Det är svårt att bestämma sig på vilket trappsteg man ska sätta ned foten i en sådan här debatt, på vilken höjd över golvet man ska befinna sig. Antingen kan man stå en bit upp så att man ser och når kakburken där den står uppe på hyllan, eller så är man nere på golvet och sopar upp smulorna av de kakor som och försöker förvandla en bra proposition, ett bra betänkande och en bra IT-politik till. Man kan vara experten, en van datoranvändare , både privat och på jobbet. Men det funkar inte, för oavsett på vilken nivå man varit verksam riskerar man att hamna i ett läge där man ändå inte har kunskaper nog att gå in på alla detaljer. Och skulle man göra det ändå är det säkert många som inte begriper vad man pratar om. Man kan vara novisen, den nivå där alla egentligen borde befinna sig, fast inte utan att skämmas över sin egen okunnighet. För vad ger det för trovärdighet åt mig om jag skulle stå här och säga att det här begriper jag inte alls och det här förstår jag inte så det här kan jag inte prata om? Det avstår jag ifrån. Det här är en fråga som spänner över ett väldigt stort område. Internet, det här svårdefinierade molnet där den information vi använder oss av finns cyberrymden. Det kan också vara infrastrukturen med fasta kopparledningar, fiber och trådlös radiokommunikation, regelverket och mitt eget användarperspektiv som avancerad Internetanvändare som själv producerar den information som finns på nätet om mig själv eller som en vanlig telefoniabonnent med fast telefon och kopparledning där man har sitt trygghetslarm inkopplat. Vi rör oss i ett område som är under ständig utveckling, och när vi talar om bredbandskommunikation är det mer en bärare av olika typer av medier, såsom telefoni, tv-kanaler, fri press och kommersiella och offentliga tjänster. Det skapar möjlighet för mig att nå arbetsrelaterad information så att jag kan distansarbeta och jobba hemifrån. I allt detta måste jag som konsument kunna veta mina rättigheter och ha möjlighet att kräva och hävda min rätt. Därför vill jag och slå vakt om det öppna samhället, yttrandefriheten, min möjlighet att kritiskt granska och härleda källan till den information jag ser som lagras på min egen dator och värna den personliga integriteten. Jag ska erkänna att också jag ägnar åtskillig tid åt tidstjuven Facebook. har jag börjat oroa mig över alla skumma inlägg jag ser från betrodda vänner och de konsekvenser det skulle få både för statusen på min egen hårddisk och för den personliga integriteten om jag skulle falla för frestelsen att klicka på något av dem. Frågan är vad som händer när jag besöker andra sajter, till exempel en vanlig kvällstidning, vilket vi har varit inne på tidigare här, eller någon av megaföretaget alla tjänster, till exempel min egen blogg och mitt eget bloggverktyg. Men innan vi ger oss in på sakfrågorna är det en sak som måste sägas igen: har alltjämt en erkänd tätposition i världen med den mest kraftfulla digitala ekonomin. Det säger bland annat . Internet bidrog med av bnp i en bransch som sysselsätter 60 000 personer i landet och som dessutom ökar . Det är de stora företagen, framför allt , som har drivit på utvecklingen både på hård- och mjukvarusidan i landet. Men det är också en tidig satsning på skattesubventionerade hem-pc-apparater som har gjort att vanligt folk har blivit dataexperter i en internationell jämförelse. Det här lägger ju grunden för en fortsatt positiv utveckling. Vi har varit inne på hur stor andel av svenskarna som har tillgång till bredband och hur många som använder Internet. Därför är det kanske naturligt att Socialdemokraterna och vill göra just en detalj som kakfrågan till det stora ärendet i den här debatten, när vi har så många andra bra saker att tala om. Det är några saker som jag vill framhålla speciellt. Nätneutraliteten handlar om att nätet ska vara öppet för nya tjänster som olika leverantörer ska göra tillgängliga för mig som konsument på ett icke diskriminerande sätt. Jag har blivit uppvaktad av företag som påstår att det finns operatörer som med avsikt fördröjer och hindrar min nedladdning av vissa sidor. vet vi att det finns innehåll som borde sorteras bort. Det kan gälla barnpornografi, spam och olika typer av virus och trojaner som jag inte vill ha i min dator. Jag välkomnar att får verktyg och befogenheter att säkerställa konkurrensneutraliteten på ett sätt som är teknikneutralt och att fastighetsnäten öppnas upp för flera operatörer. För dig som konsument betyder förslaget att du får bättre information om vad som ingår och inte ingår i ditt abonnemang. Du har rätt att teckna ett tolvmånadersabonnemang men också ett som faktiskt ger dig möjlighet att få tillgång till den tekniska utrustning som du behöver för att kunna använda den tjänst som du har köpt. var inne på detta i sitt anförande. När det gäller kakdebatten kan vi konstatera att vi i och Socialdemokraterna har olika syn på konsumentperspektivet. De vill inte införa dataskyddsdirektivets bokstav, att jag skulle kunna ge mitt aktiva medgivande till att cookies får lagras på min datautrustning för att hämta information om mig. Vi riskerar inte bara integriteten för mig som användare utan också att tvingas böta för vår senfärdighet med att införa detta. Jag kan inte heller se att det finns någon höjd för den utgiften i Socialdemokraternas skuggbudget. Ni får gärna visa den rad där ni har tagit upp den. Jag menar att de eventuella intressekonflikter som finns i fråga om medgivande eller inte till nedladdning av cookies kommer att få sin tekniska lösning, speciellt mot bakgrund av att liknande regler kommer att gälla i större delen av . har varit inne på det. Jag tycker ändå, i likhet med i , att det vore bra om vi tittade på den här problematiken och följde den noga för att se vilken beredskap som branschen har för att implementera bra tekniska lösningar på det här eventuella problemet. Det här kommer jag själv att följa upp och påtala på olika sätt för IT-ministern när jag får möjlighet till det. Teknikneutralitet, öppenhet och konsumenträtt är de tre områden som jag har lyft fram speciellt i mitt inlägg , herr talman. Jag vill som avslutning bara notera, för att gå över på ett annat område, att är ett av de länder som går i bräschen för användandet av öppen källkod. Detta ligger helt i linje med de förslag som diskuteras i det här betänkandet. Jag vill passa på, innan jag avslutar mitt anförande, att nämna min och i motion om ett nationellt kompetenscenter med hopp om att de här tankarna ska finnas med i arbetet med den digitala agenda för som har initierats av IT- och regionminister vid hennes tillträde . Med de orden, herr talman, skulle jag vilja yrka avslag på samtliga reservationer och bifall till utskottets förslag. 57 (S) replik: Jag måste säga att anförande förvånar. Om man nu ska hålla sig på den nivå som refererar till, golvnivån, kommer det cookieförslag som vi debatterar att kapa branschen jäms med fotknölarna. Är det så vill ha det? 58 (C) replik: Nej, , det var inte på den nivån. Det är inte nere på golvet vi ska befinna oss. Det är inte vår roll att befinna oss på golvet och småfördela en god kaka till de smulor som Socialdemokraterna i den här debatten vill göra ett bra betänkande till. Det finns ingenting i betänkandet och det finns ingenting i propositionen som hindrar att vi får den utveckling som vi vill när det gäller en lösning av er så kallade huvudfråga, frågan om cookies. Tvärtom visar Socialdemokraterna och väldigt liten tilltro och väldigt liten respekt för branschens möjlighet att lösa problem. Är det någonting som IT- och telekombranschen är duktig på är det just detta om det här är ett problem, vilket jag anser att det inte är. 59 (S) replik: Lösa problem i domstol är inte någonting som branschen vill se. Jag hoppas att tar sig tid att tänka om och lyssna till branschen och sin egen expertmyndighet . Det finns en skrivning i vår reservation som även kan ställa sig bakom. Då, möjligen då kan även nå kakburken på den högsta hyllan. 60 (C) replik: Jag menar att jag har ganska bra koll på kakburken, , från den position där jag befinner mig. Frågan är om Socialdemokraterna ser den ens en gång. I den här kakburken finns också alla de duktiga företag som har möjlighet att reda ut de här bekymren. Jag är helt övertygad om att det är ett större bekymmer om som nation skulle införa en lagstiftning som går in på en detaljnivå som låser teknikföretagen vid en viss typ av teknik och dessutom sätter och ett par tre andra länder i i en särklass där vi inte fullt ut implementerar de direktiv som övriga EU-länder inför och där vi dessutom tvingas betala ett ganska avsevärt vite. 61 (V) replik: har det vill jag ge en eloge för stolta rötter vad gäller bredband till alla, framför allt på tid. Då var också småfolket i fokus i . handlar det inte om att värna om de en och en halv miljoner människor som befinner sig utanför Internetvärlden. Inte med ett enda ord tog upp de här frågorna. Det här är oerhört tunga frågor för . När det gäller lagförslaget vill jag uppmärksamma att det inte finns något färdigt lagförslag som skulle behandlas eller fattas beslut om i . Det fanns ett förslag som man skulle kunna utreda. Vad är gott ledarskap? Vad är gott politiskt ledarskap? Här står två uppfattningar mot varandra. Dels har vi regeringens uppfattning, dels har vi branschens uppfattning. Gott ledarskap enligt mitt sätt att se är att man lyssnar på hela branschens uppfattning och sedan gör en skyndsam utredning för att se om det som de säger är korrekt. De menar ju att det förslag som de hade utformat var förenligt med EU-direktivet. Det skulle inte sinka speciellt mycket, utan det handlade om att vara mer rationell i användandet av de här frågorna på Internet. Jag kan tyvärr inte med bästa vilja komma fram till något annat än att det här handlar om prestige. Har man sagt något en gång är det det som gäller oavsett vad andra säger, punkt slut. Det tycker jag är jättetråkigt. Svara mig på frågan om prestigen! Svara mig också på frågan vad kommer att göra för att lyfta fram de här frågorna så att småfolket också kan bli delaktiga i Internetvärlden. 62 (C) replik: slår in vidöppna dörrar. Vi diskuterar den digitala agendan. Den finns med i utkanten av det som den här sakdebatten handlar om. Det är naturligtvis väldigt angeläget att alla människor får tillgång till Internet och de tjänster som finns. Det finns flera olika saker att tala om. Vi kan tala om bredbandsstrategin som genomfördes under förra mandatperioden och om det som har funnits i landsbygdsprogrammet som har gjort det möjligt att bygga ut bredband i bygder som inte skulle ha nåtts av den här tjänsten om det enbart hade hängt på de kommersiella aktörerna och marknadskrafterna att förse landsbygden med detta. Jag har själv en mängd exempel på bredbandsföreningar som har bildats enkom i syfte att möjliggöra en sådan satsning egen insats och med stöd från Landsbygdsprogrammet. Det har lett till att det finns närmare 100 procents tillgänglighet till bredband i landet. Det finns användare i åldrarna . Säg inte att det är ett bekymmer att det finns ytterligare några människor som inte har tillgång till bredband. Alla krafter riktas mot att komma till rätta med den saken. Jag noterar också en glädjande svängning i hållning när det gäller kakdebatten. Jag har noterat att står bakom en formulering i reservationen om att man vill värna intäktsmöjligheterna för onlineföretagen. Det är glädjande att ser möjligheterna som näringslivet ger när det gäller att skapa bra tjänstepaket åt människor och att det finns en möjlighet att tjäna lite pengar på det. Däremot tror jag att frågan om cookies är ett sätt för dem att tjäna dessa pengar. Jag är helt övertygad om att jag som konsument skulle vilja ha lite kontroll över händelserna på området. 63 (V) replik: Jag slutar aldrig att förvånas över att framför allt har en tendens att tro att så fort ett parti gör entré på regeringstaburetterna börjar historien. Historien började långt innan kom med i den här regeringen. Jag kan ge en eloge till tidigare regeringar för det arbete som har gjorts. Jag hoppas att också kan göra det. är det mycket snack och lite verkstad. Det handlar om att lägga fram konkreta förslag. Ofta handlar det om ekonomiska insatser för småfolket, de en och halv miljoner människor som står utanför Internetvärlden. Oavsett om det finns en bredbandsutbyggnad som täcker i stort sett hela landet har ni missat en poäng. Den hade inte missat. Det gläder jag mig åt. Men jag är ledsen att har tappat greppet vad gäller småfolket. Sedan var det frågan om att tjäna pengar och att ha ett bra näringsliv. Jag förstår inte hur kan ha en så konstig uppfattning om , nämligen att vi inte vill ha ett fungerande näringsliv. ska gå tillbaka och titta på vad vi säger i frågorna. Vi är inte motståndare till att näringslivet gör vinster. Vi ställer vissa krav, nämligen att ta ett samhälleligt ansvar när man bedriver företagsverksamhet. Det kan till exempel gälla klimatomställning, god etik eller kollektivavtal. 64 (C) replik: Jag tror inte att lyssnade på hela mitt anförande. Det är möjligt att jag var otydlig någonstans på mitten, men jag var noga med att framhålla att position som ledande i världen enligt inte bara beror på insatser som har skett . Det här härleds naturligtvis långt tillbaka. Vi hade till exempel en tidig utbyggnad av våra telenät. De satsningar som gjordes då, , var säkert värdefulla. Dataålderns intrång var något som vi nappade på snabbt. Jag vet inte vilken hållning vi skulle ha haft till diskussionen om subventionen av hem-pc , men det har med facit i hand varit värdefullt för vanliga människor med normala inkomster att få möjlighet att skaffa sig en, två eller tre persondatorer till hemmet. Jag framhöll också betydelsen av ledande svenska företag. Jag pratar inte bara om civil användning av mobiltelefoni utan jag pratar även om försvarsindustrikoncernen som tillverkar radiolänkar och andra instrument för elektronisk kommunikation. Det är lätt att i ett land som med kuperad terräng och mycket berg bygga ut bra länkar för att distribuera bredband med hög hastighet. Jag håller med om att vad är inne på inte saknar betydelse. Det är också viktigt att påpeka att i den digitala agendan ingår satsningar på att nå de personer som står längst ifrån Internetanvändandet . Vi pratar om funktionshindrade personer, personer som inte behärskar språket fullt ut och personer med en utbildningsnivå som behöver stärkas. Det här är ett jätteområde. Det kan göras ännu större än vad det är. Det försöker göra. Det handlar till exempel om utbildningspolitik, sociala miljöer och bostadspolitik. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) 13 § Havs- och vattenmyndigheten Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2010/11:MJU25 Havs- och vattenmyndigheten (prop. 2010/11:86). 65 (S): Det brukar vara vi i miljö- och jordbruksutskottet som diskuterar livsmedelsfrågor. När jag kom in i kammaren och hörde debatten om cookies tänkte jag att jag hade kommit . Jag missuppfattade det! Dagens debatt om miljö- och jordbruksutskottets betänkande handlar om de arbetsuppgifter som den nya havs- och vattenmyndigheten ska syssla med när myndigheten tar över frågor från och . I betänkandet finns två reservationer som berör de arbetsuppgifter den nya havs- och vattenmyndigheten ska ha. Den ena reservationen handlar om rätten att föra talan i miljömål. Dessutom är det fråga om den planerade utflyttningen av till länsstyrelserna. Jag tänkte nämna några kommentarer från medierna i den allmänna debatten om förslagen. Där framgår bland annat att som ett led i inrättandet av den nya havs- och vattenmyndigheten ska den svenska fiskeförvaltningen omorganiseras. Regeringen tänker flytta ut till länsstyrelserna och stryka bestämmelserna om expertisens rättsliga status. Effekten blir en drastisk försämring av miljöprövningen, menar forskare som jobbar med frågorna. I en annan kommentar framgår att regeringens förslag kan innebära en försvagning av skyddet av vattenmiljön i miljöprövningarna, inte bara för fisken utan också för habitaten och vattenmiljön i stort. Det säger anställda på i . jobbar totalt 22 experter på tre utredningskontor runt om i landet. Det är marinbiologer, limnologer och fiskevårdsbiologer, och de utgör en tung remissinstans i miljöprövningar av till exempel oljeutsläpp i hamnar, dragning av gasledningar samt placering av vattenkraftverk och havsbaserad vindkraft. Enligt anställda har kontoren fram till stått självständiga i miljöprövningarna och koncentrerat sig på biologiska och limnologiska effekter av företagen. Det är något som kan försvåras om expertisen sprids ut på länsstyrelserna och de underställs helt andra krav. lämnades över 500 yttranden till miljödomstolarna och nästan 400 samrådsyttranden inför domstolsansökningar. En flytt till länsstyrelserna skulle innebära att det blir en viktig instans färre i miljöprövningen som kan värna om vattenmiljön. En nationell myndighet väger tungt i domstolsprocessen. Om man har följt de artiklar som berört havsmiljön och sedan tagit del av vad miljöminister har skrivit i medierna, där han hänvisar till Havs- och vattenmyndigheten som att den kommer att koncentrera resurserna för ett friskare hav, verkar hans inlägg mer som ett skämt när man hör dem som jobbar i verksamheten framhålla att den snarare riskerar att utarmas på kompetens och resurser. Den nya havs- och vattenmyndigheten som gick under arbetsnamnet Nya havsmiljömyndigheten kan i praktiken innebära en ytterligare försvagning av miljöintresset i havsförvaltningen. Det är tvärtemot vad som framförts i den debatt som föregick omorganisationen av havsförvaltningen. Den andra reservationen rör den nya myndighetens möjlighet att dela ut fiskerättigheter. När systemet infördes innebar det att regeringen skänkte bort en nationell tillgång till ett värde av i form av fiskerätter till några enskilda medborgare en form av stöld från oss andra medborgare, kan tyckas. Vi var från Socialdemokraternas sida emot införandet, men när det nu genomförts går det naturligtvis inte att backa historien. Beslutet om fiskerätterna löper från det att det infördes. Alla rättigheter inom det pelagiska fisket har utdelats, frånsett fyra kvoter där fördelningen har överklagats. Det finns alltså inga kvoter kvar inom det pelagiska segmentet att fördela förrän de tio åren löpt ut. Det finns inga kvoter kvar! Det sades också i debatten som föregick beslutet att systemet skulle utvärderas för att se om avsikterna med systemet blev en realitet. vill alltså det borgerliga styret med hjälp av sitt stödparti driva igenom att den nya myndigheten ska få fördela fiskerätter som egentligen inte finns om det inte också ska införas i det demersala fisket, ett fiske som i stort kan räknas som ett småskaligt fiske, oftast ganska kustnära, ett fiske som ser de stora hoten i form av att ungdomarna flyr och att fisket dör ut runt vår kust. Detta sker utan att vi inför försäljningsbara kvoter. Vad är det som driver de borgerliga partierna tillsammans med att fortsätta privatisera våra gemensamma tillgångar? Det handlar naturligtvis om ideologi. Det är anledningen till att de inte vill vänta och först utvärdera privatiseringen av vår gemensamma egendom inom det pelagiska fisket. Blev det den sanering som beslutet syftade till? Blev det fortsatt en geografisk spridning av fiskemöjligheterna eller ökade koncentrationen mer än önskvärt? Detta är frågor som de borgerliga partierna inte vill ställa. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 2. 66 (V): Vi diskuterar den kommande havs- och vattenmyndigheten. Precis som föregående talare, från Socialdemokraterna, är vi i kritiska till att man nu tar bort roll att yttra sig över vattenanläggningar och anläggande av ny vattenverksamhet. Vi tycker att på ett föredömligt sätt har stått upp för den biologiska mångfalden, för miljön och för fiskens möjlighet att leva vidare när man har anlagt anläggningar, stora dammar och så vidare. tas kraven på obligatoriska yttranden bort, och det kommer att leda till en försvagning av det som har gällt. Vad händer till exempel med det riksdagsbeslut som klubbades 2006 om att ålägga kraftbolagen att bygga laxtrappor och andra fungerande fiskevandringsvägar runt dammarna? har ingenting hänt sedan det beslutet fattades. Därför vill vi i tillsammans med och Socialdemokraterna att nuvarande lydelse i 22 kap. 6 § i ska kvarstå och att Havs- och vattenmyndigheten får fortsätta att spela den här viktiga rollen. Det står i reservation 1, som jag vill yrka bifall till. Vår andra reservation rör möjligheten till överlåtbara fiskerättigheter. Här ser jag en stor risk att man bygger upp en marknad där man ska köpa och sälja fiskekvoter mellan varandra. På papperet kan det fungera bra. Det kan jämföras med EU:s handel med utsläppsrättigheter som på papperet ser ut att vara ett bra instrument. Och jag kan medge att det rätt designat också skulle kunna vara ett bra instrument. Men visar alla erfarenheter att det handelssystemet än så länge inte fungerar. Jag är rädd för att vi kommer att få liknande problem när man nu framåt ska ha ett system med överlåtbara fiskekvoter. Jag tycker att ett minimikrav vore att man utvärderar hur systemet ser ut innan man förlänger det . Jag är också rädd för att det här kommer att leda till en ökad koncentration av storfiskare och att det småskaliga, kustnära fisket kommer att drabbas av det här systemet. Därför vill jag yrka bifall till den rödgröna reservationen nr 2. 67 (M): ska den nya havs- och vattenmyndigheten inleda sin verksamhet nere i där hemma i , kanske jag ska säga. Dagens förslag som vi har att diskutera och senare besluta om är en av de sista skruvarna i detta bygge för att de ska kunna rulla i gång sin verksamhet .