prot · GZ0937 · 2011-11-25 00:00:00 — 1 § Anmälan om inkommet protokollsutdrag från utskott vice talmannen anmälde att ett utdrag ur prot. 2011/12:9 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag inkommit från arbetsmarknadsutskottet. 2 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2011/12:FPM33 Förordning om riktlinjer för transeuropeisk energiinfrastruktur KOM(2011)658 till näringsutskottet 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2011/12:118 Till Interpellation 2011/12:118 E20 som landets farligaste väg av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade arrangemang och resor. (M) Enligt uppdrag 2011/12:128 Till Interpellation 2011/12:128 Flytt av vinster till lågskatteländer av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2011/12:129 Till Interpellation 2011/12:129 Jobbskatteavdragets bristfälliga jobbeffekt av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2011/12:137 Till Interpellation 2011/12:137 Speciallärare av (MP) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade resor och engagemang. Interpellation 2011/12:138 Till Interpellation 2011/12:138 Kunskapskrav och särskilt stöd av (MP) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade resor och engagemang. 4 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2011/12:37 till justitieutskottet Motion 2011/12:Ju2 till justitieutskottet EU-dokument KOM(2011)735 till socialförsäkringsutskottet 5 § Svar på interpellation 2011/12:69 om sfi-bonusens fortsatta existens 1 Statsrådet (FP): har frågat jämställdhetsministern om hon har några planer på att avsluta experimentet med sfi-bonus och om hon avser att kompensera kommunerna för deras merkostnader med hanteringen av sfi-bonus. Interpellationen har överlämnats till mig. Sfi-bonus har införts i syfte att stimulera fler invandrare att börja studera svenska, snabbt lära sig språket och avsluta sina studier i svenska. Därmed ökas genomströmningen i utbildningen i svenska för invandrare. Kunskaper i svenska språket gör att den som är nyanländ står bättre för deltagande i arbetsliv och samhällsliv i . Sfi har haft brister. Statskontorets utvärdering av sfi visade till exempel att mer än var tredje sfi-deltagare inte fått något betyg alls efter kursstart. Bland de övriga två tredjedelarna var det endast hälften som uppnått godkänt resultat på den högsta kursen efter det tredje läsåret. Regeringen har genomfört flera viktiga reformer på integrationsområdet där en rad åtgärder vidtagits för att uppnå högre kvalitet och bättre likvärdighet i sfi. Sfi-bonusen är en av dessa åtgärder och är ett incitament som riktar sig direkt till individen. Den största reformen på integrationsområdet är etableringsreformen som syftar till att underlätta och påskynda nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet. För att lyckas med detta är det centralt att det finns tillgång till sfi med hög kvalitet och att tiden i sfi inte blir för lång. Det är ännu för tidigt att dra några säkra slutsatser om hur sfi-bonusen fungerar och vilka resultat den ger. Regeringen följer utvecklingen av sfi-bonusen noga. Preliminära siffror från visar att ca 2 000 personer fått bonusen som är på maximalt . har i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att redovisa utvecklingen av verksamheten med sfi-bonus utifrån befintliga data. Redovisningen ska lämnas i årsredovisningen . , , har fått regeringens uppdrag att utvärdera försöksverksamheten med sfi-bonus och ska lämna en slutrapport . IFAU:s utvärdering om försöksverksamheten kommer att ge regeringen värdefull kunskap om vilka resultat som uppnåtts. Den kunskapen kommer också att påverka den framtida utformningen av sfi-bonusen. När det gäller hanteringen och administrationen av sfi-bonusen får kommunerna ersättning av staten för de faktiska belopp som betalas ut som bonus. Därutöver lämnas ett schablonberäknat belopp för varje beslut att bevilja sfi-bonus som kommunen fattar. Beloppet ska motsvara skälig kostnad för information och administration. Något ytterligare bidrag för kommunernas administration för dem som får avslag på sin ansökan om sfi-bonus ges inte. Regeringen bedömer, utifrån uppgifter från , att avslagen inte utgör något större administrativt merarbete för kommunerna. Någon extra kompensation till kommunerna för hanteringen av sfi-bonusen är därför inte aktuell. 2 (S): Jag vill börja med att tacka för svaret. Det är ett svar som på ett vis är mycket upplysande och som på ett annat vis inte alls svarar på det som jag frågade om. Jag ser sfi-bonusen som ett experiment. Låt mig backa tillbaka . Bonusen startade som en försöksverksamhet. Många remissinstanser sade direkt nej och andra talade om att de var tveksamma till att inleda en försöksverksamhet. Vi i de rödgröna partierna sade nej till försöksverksamheten. Vi sade också nej när sfi-bonusen mitt i försöksperioden permanentades. Regeringen valde alltså att permanenta en försöksverksamhet som ännu inte var utvärderad och uppföljd. I svaret hänvisar ministern till , , och deras uppdrag att utvärdera försöksverksamheten. Detta ska vara klart , och det kommer naturligtvis att få en stor betydelse för fortsättningen av sfi-bonusen. Men lämnade detta institut en rapport som visade att det då inte fanns några statistiskt säkerställda skillnader mellan de 13 kommuner som ingick i försöket och några som stod utanför. Ändå valde regeringen att permanenta försöket med sfi-bonus. Det som institutet ska lämna en rapport om är alltså en försöksverksamhet som är permanentad. Det är en väldigt märklig ordning. kommer signaler om att sfi-bonusen förstärker orättvisan och inte alls uppnår det som regeringen pratar sig varm för. I ministerns svar kan man läsa att den har införts för att stimulera fler invandrare att börja studera svenska, snabbt lära sig språket och avsluta sina studier snabbare, vilket ska öka genomströmningen. Minister säger också i sitt svar att regeringen har genomfört flera viktiga reformer på integrationsområdet där en rad åtgärder har vidtagits för att uppnå högre kvalitet och bättre likvärdighet i sfi, vilket sfi-bonusen sägs vara en viktig åtgärd för att uppnå. Jag tycker att det är direkt upprörande att läsa i svaret att reformen med sfi-bonus har införts för att skapa likvärdighet och högre kvalitet när det är precis tvärtom. Resultatet av de utbetalda sfi-bonusarna visar ju att de som har fått bonus är personer som skulle ha klarat sig inom den givna tidsramen även utan bidraget. Det handlar inte alls om att de analfabeter som kommer till över huvud taget kan få en bonus. Det är också en reform som inte går att påverka som enskild person eftersom möjligheterna att klara av de uppställda kraven helt och hållet hänger på vad man har med sig när man kommer hit till och hur länge man har gått i skolan innan man kom hit. I en sådan behandling finns det inte en tillstymmelse till likvärdighet. I svaret kan jag också läsa att ministern tycker att det är för tidigt att dra några säkra slutsatser om hur sfi-bonusen fungerar och vilket resultat den ger. Jag har verkligen funderat på hur ministern med en sådan inställning kunde få för sig att permanenta en verksamhet som befann sig i en försöksperiod och som inte var uppföljd. Jag vill gärna att ministern utvecklar det där med likvärdigheten. Vilken likvärdighet menar ministern att sfi-bonusen uppnår? 3 Statsrådet (FP): Jag vill tacka interpellanten för frågorna. Jag ska vara noggrann med att säga att sfi-bonusen inte löser alla utmaningar med svenska för invandrare. Jag tror att vi behöver höja kvaliteten på svenska för invandrare. Jag hoppas och tror att vi också är överens om att svenska språket är en av de riktiga nycklarna in i samhället. När det gäller att höja likvärdigheten har vi under förra mandatperioden bland annat fastställt nationella riktlinjer för sfi. Sfi-bonusen innebär att vi ställer upp tydliga kunskapskrav för vilken nivå du ska nå för att få bonusen utbetalad, vilket också kan höja likvärdigheten. Det ser väldigt olika ut över landet vad gäller svenska för invandrare. På vissa håll fungerar svenska för invandrare mycket bra. Man har en lärarkår som är innovativ. Man kopplar svenska för invandrare till praktik eller till yrke, vilket visat sig vara framgångsrikt, alldeles oavsett vilken utbildningsbakgrund personen i fråga har. Det finns i det som interpellanten säger en idé om att då vissa är analfabeter är det en signal om att de naturligtvis har svårare att klara svenska i . Det är sant ifall du har en svag utbildningsbakgrund, men vår utgångspunkt måste vara att skapa system och möjligheter även för människor med svagare utbildningsbakgrund. Där behöver vi en ökad individualisering. Ett av de grundfel vi allmänt gjort i integrationspolitiken, och kanske i synnerhet beträffande svenska för invandrare, är just att vi haft synen att vissa är lite för svaga för att kunna klara av att lära sig svenska och att vissa är lite för svaga för att kunna komma ut på arbetsmarknaden. Ska vi på allvar klara av att bryta ett utanförskap och ge människor chansen måste vi utgå från att nästan alla som kommer vill och kan komma i arbete, att nästan alla som kommer har förutsättningar att lära sig svenska. Det är så vi måste rigga ett system. Jag ska ärligt säga att även sfi-bonusen, precis som allt annat vi gör, efterhand måste utvärderas, följas upp, för att se om den fungerar. Det jag och regeringen varit tydliga med är att vi behöver vidta rader av åtgärder för att göra det enklare för människor att snabbare lära sig svenska språket när man kommer som flykting eller invandrare. Sfi-bonusen är en av de åtgärder vi prövar. får vi en mer fullödig utvärdering. Om det då visar sig att interpellanten har rätt interpellanten vet ju mer om hur det fungerar än de som utvärderar det hela måste vi förstås fundera på om vi ska konstruera den på ett annat sätt eller bemöta frågan om hur människor snabbare ska lära sig svenska på ett annat sätt. Grundidén är ganska enkel, nämligen att genom höjd kvalitet, ökad likvärdighet och det vi nu håller på att utreda, om ökad mångfald och en ökad möjlighet för den enskilde att välja mellan olika sfi-anordnare, kan vi höja kvaliteten i sfi. Jag kommer att noga följa den utvärdering som kommer. Är det så att interpellanten skulle ha rätt, att detta inte ger några effekter alls något som jag inte tror kommer att visa sig i verkligheten får vi i så fall återkomma till den frågan. Grundtanken är att det i de flesta system kan fungera med morötter att sända en signal om vikten av att lära sig svenska, att sända en signal om att ifall man gör det kan man få belöning för det. 4 (S): Jag vet inte mer än andra, men jag läser tidningar och är ute och besöker sfi runt om i . får jag signaler om att det inte fungerar, att det är högst orättvist och att vi inte kan ha det så. Jag tänker inte diskutera sfi-check och valfrihet , det kan vi göra i en annan interpellationsdebatt, men man ska komma ihåg att valfrihet för vissa personer innebär minskad frihet för andra. Men den diskussionen kan vi ta . Vi socialdemokrater är ganska noga med att vi vill ha en sfi-undervisning som är mer yrkesanpassad, mer specialiserad, mer individualiserad än vad den är . Jag håller med statsrådet om att det inte är bra som det ser ut . Därför måste vi börja med att titta på dem som kommer hit för att se vad de har med sig och vad de gjort innan för att veta hur vi ska forma deras undervisning när de kommer hit. Att gå åt det hållet kommer att kosta pengar, kräva resurser som regeringen nu väljer att lägga på de deltagare som redan har mycket med sig och redan är ganska gynnade. Det handlar om dem som kanske gått i skolan i tio innan de kom hit, som undervisas av de skickligaste lärarna, som har mest studievana och som dessutom kommer från länder med det latinska alfabetet, vilket är ett plus när man ska läsa svenska. Själva konstruktionen måste vi också lite grann gå in på i denna diskussion. Sfi-studierna är indelade i tre olika steg. Steg ett går de som har lite eller ingen skolgång alls, steg två går de som har fyra till skolgång, och steg tre går de som har skolgång från sitt hemland. Det märkliga är att det bara är de som går steg tre som kan få , som är maxbonus, de som gått steg två kan få högst , och de som gått steg ett, och mot alla odds skulle jag vilja säga klarar tidsgränsen , bara kan få i bonus. Det skiljer alltså för dem som klarar tidsgränsen beroende på om man kom hit som analfabet eller hade läst mycket lite i det land man kom från jämfört med dem som kom hit och hade med sig studier. Regeringen anser alltså att prestationen att klara av sfi inom de tidsgränser man satt upp är större om man kommer hit som högutbildad än som analfabet. Det är en märklig inställning som jag tror att regeringen är ganska ensam om att ha. Regeringens ambition i frågan är också märklig. Det sägs att sfi-bonus kan leda till att man som deltagare anstränger sig mer för att gå igenom undervisningen om det finns en bonus. Det speglar inställningen att människor är lata och att man med morötter kan ändra på det. Jag tror inte att deltagarna i sfi är lata och inte vill lära sig svenska. Jag tror att de flestas dröm och ambition är att lära sig svenska och fort komma ut i samhället och arbetslivet. Då tycker jag att det är högst orättvist att regeringen infört ett system som tar bort många från sfi-bonusen. I stället för att lägga dem på en bonus skulle man ha lagt dem på att öka lärartätheten eller på någonting annat som hade gett bättre resultat för alla, kanske framför allt för dem som kommer hit med minst skolutbildning. Utredaren av sfi-bonusen föreslår att den ska vara konstruerad utifrån individens egna studieplaner, att det skulle handla om de individuellt uppsatta målen i den individuella studieplan som alla får, alltså hur mycket man uppnått av de mål man satt upp. Då skulle man ha jämförts med sig själv och inte med alla andra, och alla skulle ha haft samma chans till bonus. Det systemet valde inte regeringen när man införde sfi-bonus. Varför inte det? 5 Statsrådet (FP): Det blir ganska mycket på en gång. Å ena sidan är bonusen helt fel, å andra sidan borde vi ha konstruerat den annorlunda. kritiseras vi också för att för få har fått bonusen, men trots att för få har fått den skulle det räcka till ökad lärartäthet. Det går inte att ha all kritik mot systemet. För att svara konkret på frågan varför det är olika nivåer ifall du når steg ett, steg två eller steg tre kan jag säga att förklaringen är ganska enkel. Vi tror från regeringens sida att detta med bonus kan fungera. Om du då har bonus på samma nivå, oavsett vilken nivå du går på, finns det en risk, som vi vill undvika, att du skriver in dig på en lägre nivå för att snabbare få bonusen, eller också uppmuntras du att skriva in dig på en lägre nivå för att visa bättre resultat hos en utbildningsanordnare. Sedan är det en grundläggande frågeställning om man tror att den typen av instrument fungerar eller inte. Det är en av de grundläggande politiska skillnaderna, skulle jag hävda, i svensk politisk debatt . När vi från regeringens sida ständigt talar om att det ska löna sig att arbeta beror det inte på att vi tror att människor i grunden är lata, men vi vet att om vi ökar morötterna och incitamenten för att arbeta mer kommer vi också att få fler arbetade timmar. Så fungerar människor. Jag är övertygad om att människor som flyr eller invandrar till vårt land är helt lika oss som bott här . Om du kan få en stimulans för att göra någonting ökar det viljan att verkligen gå i mål med det. Vi ska inte fastna i en diskussion om valfrihet, men jag studsar lite grann inför det som sade jag hoppas att jag citerar henne rätt nämligen att valfrihet för vissa personer innebär minskad valfrihet för andra, eller minskad frihet för andra tror jag till och med att hon sade. Så kan man tycka, men då är den grundläggande idén att det är någon annan som ska fatta besluten åt en. Då är det politiska systemet bättre än den enskilde på att fatta de olika besluten. Det jag kan störa mig på är att vi öppnat upp för en valfrihet och en mångfald i många välfärdstjänster, och efterhand har Socialdemokraterna tyckt att det är okej att ha barnen på en kooperativ förskola och att politikerna inte fattar besluten och att det är okej att en äldre människa kan få vård någon annanstans och söka hemtjänst, men däremot har vi inte nått dit vad gäller människor som flytt eller invandrat till vårt land. Det är en grupp som, precis som interpellanten påpekar, har enormt olika individuella förutsättningar. Har man enormt olika individuella förutsättningar är det rätt bra att skapa system som ger en mångfald anordnare. Med en mångfald anordnare har du större möjligheter att möta olika människors behov. Låt mig ge ett mycket positivt exempel från . Där har man en kraftig yrkesinriktning på sin sfi-utbildning. Man har en kurs i svenska för invandrare för burmesiska kvotflyktingar som har en bakgrund i att jobba i skogen. Vad behöver man lära sig för att kunna jobba i skogen? I princip hela den gruppen har fått jobb och fått den grund de behöver i svenska, för det fanns en tydlig idé genom processen. Man hade en praktikplats och fick kontakt med arbetsmarknaden. En annan grupp kan läsa svenska för invandrare kombinerat med jobb i handeln. Vad behöver man kunna för att jobba på Dressmann eller något annat företag? Man får en praktikperiod. Den som kommer känner sig då givetvis betydligt närmare arbetsmarknaden. Det är en helt annan stimulans till en typ av bonus i det här fallet att man har möjlighet att få det där jobbet om man klarar svenskutbildningen. En tredje grupp, den som har svårast att komma in på arbetsmarknaden, är människor utan utbildningsbakgrund. Man har fått upp svenska för invandrare med inriktning på hushållsnära tjänster. Den typen av mångfald gör att människor har fler möjligheter. Den typen av mångfald ökar också ifall vi har fler olika typer av anordnare. Dit tycker jag att vi ska sträva. När det gäller de konkreta frågorna kring sfi-bonusen: Detta är en av flera stenar vi har vänt på därför att vi behövde höja kvaliteten på svenska för invandrare. Vi har haft en för låg kvalitet. För få människor har fått chansen att lära sig svenska språket och därigenom kunna komma in i samhället. Vi behöver fortsätta att tänka nytt på det här området. Det är jag alldeles övertygad om. 6 (S): Jag håller med om att det har varit för låg kvalitet på sfi på vissa ställen. Men ni är på väg åt helt fel håll. Förklaringen som statsrådet ger är totalt krystad. Det handlar om att man måste se till att man är på rätt studienivå och i rätt studiegrupp. Man ska inte kunna välja vilken studiegrupp man ska vara i. Det är orättvist att den som har gått steg ett bara får 6 000 i bonus medan den som har gått steg tre får 12 000. Det är så krystat att det inte håller ihop. Mångfald av anordnare är jättebra för dem som kan välja. Det är det som jag menar. Hur lätt är det att komma hit och inte kunna språket eller någonting och sedan välja vilken sfi-anordnare man ska ha? Det gynnar också dem som kommer hit och har med sig många års studievana. är ett annat exempel där man har blandat. Det är jättebra när man har blandat yrkesliv och studier. Men lärarna på de ställena säger att det är bra men att det också tar innan man klarar av svenskan. De som går där klarar näppeligen av svenskan . Ändå är det väldigt bra. Man kommer ut och får en chans att arbeta. Det är jättebra, men det hänger inte ihop med att man får en sfi-bonus. Då står det tvärsemot. I har man konstaterat att den som får bonus är en välutbildad amerikan. I bor det 800 amerikaner, som kommit för att de blivit kära i en kvinna eller man. Det är välutbildade människor. Det bor 10 000 irakier i . De har fått betydligt mindre sfi-bonus än de 800 välutbildade amerikanerna. Jag tycker att resultaten talar för sig själva. Om de 18 miljoner som har betalats ut till sfi hade använts i verksamheten för alla hade vi uppnått mycket bättre resultat. 7 Statsrådet (FP): Jag vill återigen understryka att det är klart att sfi-bonusen inte löser alla utmaningar med svenska för invandrare. Det är därför vi har jobbat med sfi-lärarlyft och utreder hur vi kan få större mångfald på sfi-sidan. Vi har satt upp nationella riktlinjer för att tydliggöra vilka kunskapsmålen är inom ramen för sfi. Precis som inom det vanliga skolsystemet är det inte bra när man har alltför varierande bild av vad man ska nå. Har man en varierande bild kommer det också att vara olika kvalitet över landet. Det är det vi ser. Svenska för invandrare är ofta den del av integrationspolitiken som får mest skäll. I detta sammanhang vill jag understryka att det finns jättemycket bra undervisning i svenska för invandrare och väldigt många kompetenta sfi-lärare runt om i landet. Men kvaliteten är alldeles för varierande. Vilken typ av sfi-undervisning man får beror väldigt mycket på var man befinner sig i landet. Erbjuds den på flexibla tider eller inte? Har man möjlighet att jobba som man lär sig svenska? Det ser väldigt olika ut runt om i landet. Det finns en grundläggande skillnad som för mig är väldigt viktig att tydliggöra. Man säger: Hur lätt är det att välja för den som kommer från ett annat land? Man säger att det är människor som har det svårt, vilket jag kan hålla med om. De kan ha flytt trauman eller förföljelse. Men man försvagar de människorna. Man säger att just dessa människor som har flytt inte klarar att välja. De klarar inte att fatta viktiga beslut för sitt eget liv. har det också varit så att vi ska bestämma exakt var i landet de ska bo, för det vet vi som politiker bättre än de själva. Ska vi lyckas ur integrationssynpunkt är jag helt övertygad om att vi måste göra det vi nu försöker göra: att ha en annan ingång och säga att människor som flyr eller invandrar hit är människor som kan och vill bidra och har den förmågan. Vi ska inte förminska dem. Det är den stora förändring som vi nu jobbar på i integrationspolitiken. Det är kärnan i ett nytt sätt att se som kommer att ge människor nya chanser. Bemöter man människor som svaga gör man dem också svagare. Säger man till människor som har flytt eller invandrat att de inte kan själva riskerar man att skapa passivitet. Det är sådan integrationspolitiken har varit under i . Överläggningen var härmed avslutad. Anmäldes och bordlades Motioner med anledning av prop. 2011/12:29 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF) 2011/12:U9 av m.fl. (V) 2011/12:U10 av och (SD) med anledning av prop. 2011/12:33 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella Kosovostyrkan (Kfor) 2011/12:U11 av och (SD) betänkande 2011/12:UU1 Utgiftsområde 5 Internationell samverkan betänkande 2011/12:UbU6 Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2011/12:MJU3 Ändring i lagen om tävling med hästdjur Miljö- och jordbruksutskottets utlåtanden /12:MJU8 Utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen 2011/12:MJU7 Utlåtande med anledning av kommissionens meddelande om den gemensamma fiskeripolitikens internationella dimension, KOM(2011)424 utlåtande /12:SkU12 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om skatt på finansiella transaktioner 7 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts