prot · GY09123 · 2011-06-28 00:00:00 — De grekiska reformerna och sparåtgärderna ska nu parlamentsbehandlas och förhoppningsvis antas. Om så blir fallet har tagit ett litet steg framåt på en mycket lång och stenig väg. Vid toppmötet överenskoms att om det grekiska parlamentet fattar beslut om sparpaketet kan dels delutbetalning göras på grundval av nuvarande stödpaket, dels utformningen av ett nytt stödpaket påbörjas. uppmanade alla politiska partier i att stödja stödpaketet och underströk att nationell enighet är en förutsättning för framgång. Vi enades också om att ge stöd åt kommissionens avsikt att hjälpa att bättre tillgodogöra sig existerande EU-medel. står inför stora utmaningar. Det kommer att krävas mycket långtgående ansträngningar och uppoffringar från den grekiska befolkningen. Vi vet själva hur det tog för att komma ur 90-talskrisen nästan . är det också viktigt att påpeka att när väl reformåtgärderna sätts in kommer de positiva tecknen på vändning ofta snabbare än man tror. Sammantaget välkomnar vi från svensk sida de ytterligare åtgärder som annonserats av den grekiska regeringen. vet vi om det grekiska parlamentet också står bakom detta. Om det inte sker kommer att stå inför ett mycket komplicerat läge. Det andra frågekomplexet på Europeiska rådets dagordning rörde asyl- och migrationsrelaterade frågor. Vi bekräftade målsättningen om att upprätta ett gemensamt europeiskt asylsystem 2012. Det blev dock en längre diskussion om det framtida , detta mot bakgrund av att regelverket utsatts för ett antal prövningar . Ett antal länder har motsatt sig anslutning av och på grund av bristande förtroende för hur rättsväsendet fungerar. har haft svårigheter att upprätthålla . upprättade dessutom en form av ensidig och ifrågasatt personkontroll vid gränsen mot i samband med flyktingströmmarna från och våren. I slutsatstexten konstateras nu att en mekanism ska introduceras för att svara upp i exceptionella situationer när annars skulle riskeras. Denna mekanism innehåller en rad olika åtgärder inklusive inspektioner samt tekniskt och finansiellt stöd. En yttersta åtgärd inom ramen för denna mekanism är att förstärka inre gränskontroller i en kritisk situation. Det var denna yttersta åtgärd som föranledde den längre diskussionen. Från svensk sida har vi instämt i att det utvärderingssystem som finns inom ramen för behöver förbättras. Om Schengenreglerna fungerar bättre värnas också EU:s fria rörlighet för personer. Däremot var jag vid toppmötet mycket tydlig med att möjligheten att tillfälligt upprätta inre gränskontroller inte får missbrukas för att utestänga tredjelandsmedborgare på ett godtyckligt sätt. Referensen till just tredjelandsmedborgare har därför utgått från nuvarande slutsatstext, och det refereras i stället till specifika objektiva kriterier och gemensam utvärdering. Detta är bra. Det hade varit olyckligt om toppmötet sänt ut signaler om ett alltmer slutet , när vi i stället bör arbeta för det motsatta. Europeiska unionen måste fortsatt säkerställa ett humant och rättssäkert mottagande av asylsökande och flyktingar. Vi har dessutom ett allt större behov av arbetskraftsinvandring. Toppmötet inbjöd till nödvändiga beslut för att slutföra medlemskapsförhandlingarna med . Målsättningen är att man ska kunna underteckna anslutningsfördraget . Vi välkomnade också gripandet av som ett positivt steg framåt för EU-perspektiv. Slutligen diskuterades utvecklingen i och . Vi fördömde bland annat mycket starkt det oacceptabla förtryck och våld som fortsätter att utövas i . Med detta sagt är jag redo att ta del av kammarens synpunkter och besvara dess frågor. 35 (S): Tack, statsministern, för redogörelsen! Det var många intressanta frågor på toppmötet, och vi avser att komma tillbaka och diskutera inre gränser, som är en väldigt viktig fråga. Då tiden är knapp tänkte jag koncentrera mig på ekonomin i . Ordning och reda i ekonomin är självklart fundamentalt. EU 2020 och den europeiska terminen blir förhoppningsvis kraftfulla verktyg för att se till att få ordning och reda i den europeiska ekonomin. Man kan läsa i medier att statsministern nu har uttalat sig positivt till att vi ska gå med i Euro plus-pakten, och då skulle jag vilja fråga hur analysen är gjord. Många tycker ju, till exempel nationalekonomen , att det är ett hafsverk och att det redan finns strukturer för hur man ska jobba med det här. Jag undrar vad det är som har gjort att statsministern har vänt och helt plötsligt bejakar detta med hull och hår. Det finns självklart fortfarande stora invändningar, som lönebildning, pensioner och annat, som står på dagordningen för Euro plus-pakten. 36 Statsminister (M): Jag har nog inte sagt någonting annat än det vi har sagt . Euro plus-pakten, som inrättades tidigare , är väl ytterligare ett exempel på ett reformprocessliknande instrument, som vi alltså har flera av inom EU-samarbetet. nämnde några av dem. Det är Agenda 2020, den europiska terminen, som vi här återrapporterar, och i grunden också stabilitets- och tillväxtpakten. Det är i grunden bra om vi på detta sätt får ramverksliknande konstruktioner som betonar tillväxt och jobbskapande, som betonar både hur EU-samarbetet kan möjliggöra detta och nationellt ansvarstagande inom den ramen. Jag har väldigt svårt att se att Euro plus-pakten skulle vara så väldigt avvikande i den delen. Men jag har också markerat det är förmodligen i samma tidningsartikel att vi fortsatt har anmält att står utanför givet att vi inte har ett parlamentariskt stöd för att ska vara med. Går man igenom hur Euro plus-pakten är uppbyggd är det svårt att se att det är stora skillnader jämfört med den europeiska terminen eller Agenda 2020. Det leder säkert till diskussioner om vilken av alla dessa strukturer vi ska följa. Det var också en av middagsdiskussionerna. Vi har många former av strukturer för reformprocesserna. Grundproblemet har kanske snarare varit att länderna är för dåliga på att genomföra reformer som leder till stabilitet i offentliga finanser och skapar jobb. 37 (S): Jag tackar statsministern för svaret. Att döma av det statsministern säger tycker han att vi ska gå med. Hyser inte statsministern oro för att några länder driver det europeiska arbetet vilket i och för sig ibland kan vara positivt och att det saknas en demokratisk process? Hela EU-samarbetet håller på att förändras utan en genomgripande diskussion. Det kommer att vara till förfång för det europeiska projektet framöver. Legitimiteten är milt uttryckt inte på topp just . Vi som tror på den europeiska idén skulle tjäna på en grundläggande demokratisk debatt såväl i Europeiska unionen som i riksdag om hur vi ska utveckla EU. 38 Statsminister (M): Mitt intryck är att dessa frågor diskuteras inom EU. Man ska dock inte underskatta att det pågår en ganska traditionell maktkamp om var beslut ska fattas och om vilken institution som ska ha inflytande. I riksdag är höjden av demokrati att fattar beslut. Det är lätt att säga här. Det går dock ofta på tvärs med demokrati på europeisk grund där många menar att och övernationella institutioner ska ha större inflytande, vilket medför att riksdag får mindre att säga till om. Demokrati för vem, blir då frågan. Vem ska ha inflytande? Många av dessa processer som kommer till återspeglar precis denna diskussion. Flyttar man sig mellan olika institutioner ser man att de ibland anpassar budskapet efter detta. valde att stå utanför Euro plus-pakten i dess mest urdemokratiska form eftersom det inte fanns stöd i riksdag för inträde. Vi är ett av fyra länder som står utanför. De övriga 23 har gått in i processen. Ser man på sättet att arbeta liknar det andra reformprocesser vi har. Det har uttryckts en oro för att det skulle komma i konflikt med svensk lönebildning. Jag har noga följt diskussionen om det så kallade lagstiftningspaket som kommissionen har lagt fram. Där har vi och Socialdemokraterna med förenade krafter kunnat få in formuleringar som tydligt markerar behov av respekt för svensk lönebildningsmodell på ett sätt som jag tycker att vi har anledning att välkomna. Vi ska inte framställa det som att det inte finns människor som lyssnar i och att demokrati bara råder när vi själva fattar beslut här i . Jag tycker inte det. I den aktuella processen visade vi att vi kan behöva arbeta gränsöverskridande men att vi också kan få med skrivningar och referenser som visar respekt för det som är vår särart. Vi visade det i denna struktur, och jag är övertygad om att det skulle gå även i andra strukturer om bara viljan finns. 39 (M): Jag tackar statsministern för återrapporten. Den ekonomiska krisen har varit en av de viktigaste frågorna på dagordningen på , men diskussionen kommer inte att stanna där. Som statsministern nämnde pågår också en institutionell kamp om hur framtiden ska formas i . En viktig fråga är hur nästa flerårsbudget ska se ut. satte ned foten och lade fram ett förslag på hur man tycker att flerårsbudgeten ska se ut. I detta arbete har i , precis som här hemma, drivit hårt att budgeten ska präglas av framtidssatsningar på forskning och infrastruktur och att det ska ske på ett ansvarsfullt sätt. Vi vill flytta pengar från dagens stora jordbruksstöd och regionalstöd och till nya satsningar. Detta säger nej till. Man vill i stället höja nivån , vilket för svensk del skulle motsvara en kostnadsökning på kanske . och de andra allianspartierna sade nej, men förvånande nog röstade Socialdemokraterna, ja till slutförslaget till budget. Det tycker vi är en ansvarslös position, men oavsett är det viktigt att vi får till stånd en fördjupad gemensam marknad och också en fungerande framtidsbudget. Hur ser statsministern på förutsättningarna att få en EU-budget som stärker konkurrenskraft och innehåller de satsningar som behövs? 40 Statsminister (M): Detta diskuterades inte på toppmötet, men det förs givetvis en diskussion i korridorerna eftersom det är en fråga som vi kommer att leva med . Kommissionen förväntas lägga fram ett budgetförslag eller dagen därpå. Vi får väl avvakta det, men det talas om att expandera budgeten. Det har också varit signalen från . Det inkommande polska ordförandeskapet har givetvis för avsikt att jobba mycket med budgeten, men bedömningen är att det snarare blir det därpå följande danska eller till och med det därpå följande cypriotiska ordförandeskapet som slutgiltigt har att föra budgetförhandlingarna, som brukar vara svåra, i hamn. De utgångspunkter som redogjorde för betraktar jag som ganska brett stödda svenska ståndpunkter. Vi skulle vilja se en modernisering, en minskning av subventioner som grund för EU-politiken, framför allt gäller det subventioner som riktas till EU:s medlemsländer. Givet alla frågor om Agenda 2020, Euro plus-pakten och alla reformprocesser som drivs inom EU vore det klokt om också budgeten understöder det som är tillväxtfrämjande. Det vore något märkligt att ha en annan inriktning på budgeten än på alla reformprocesser. Vi kommer att behöva återkomma till detta. Det som till slut kommer att fälla ett avgörande är att är en av EU:s största nettobidragsgivare, och alla ökningar kan förutsättas ta reformutrymme här i . Detta måste vi föra en diskussion om. Vill vi göra satsningar i EU:s olika budgetar eller har vi andra synpunkter på hur vi ska använda svenska skattebetalares pengar? 41 (MP): Jag tackar statsministern för återrapporten. En stor del av diskussionen under toppmötet kretsade självfallet runt krisen i . Så har det låtit i ganska många återrapporter i kammaren från olika toppmöten där kriser i olika EU-länder har dominerat diskussionen. Detta är självklart bekymmersamt för de länder som berörs men också för som helhet. Ständiga akututtryckningar gör det svårare att lyfta blicken och se vilka framtidsutmaningar som behöver tacklas och hur man skulle kunna rusta bättre inför kommande kriser. Jag har oroats mycket av att klimatfrågan verkar ha hamnat längre och längre ned på dagordningen ju gått sedan i . En annan näraliggande fråga är hur man rent konkret undviker liknande kriser som den vi varit inne i. Vi nås av rapporter från olika EU-länder, , och även , att bonusnivåerna inom banksystemet är uppe på samma nivåer som de var före finanskrisen och att det kortsiktiga risktagandet åter har tagit över. Vilka diskussioner förs om detta i EU-kretsen? Hur ser man till att reglera bank- och finanssektorn så att man undviker ett kortsiktigt risktagande och ännu en kris? 42 Statsminister (M): Möjligen beskriver korrekt hur ett sådant här toppmöte återreflekteras. Man kan notera att det var en viss medieförskjutning mot krisbeskrivning jämfört med vad det de facto talades om inne på mötet. Vi var mycket mer inriktade på att gå igenom den så kallade europeiska terminen som innehåller kommissionens olika länderförslag om hur man ska få bättre reformprocesser. Vid andra möten diskuterade vi ett av Agenda 2020:s huvudmål som är klimatmålen och hur vi ska nå dem. har legalt bindande reduktionsmål för växthusgaser och är ensamt i världen om att arbeta gränsöverskridande med detta. Jag delar helt uppfattningen att det är samtalen och hållfastheten i reformprocesserna som avgör att man inte hamnar i kris. Det är sällan det har samma intresse som att förmedla känslan av ständigt återkommande krishantering. Vi har varit måna om att säga att vi tyckte att vi i krisens storm såg ett försök att förändra samhällsuppbyggnaden på ett sätt som vi inte kunde acceptera. I bank- och finansiella institutioner ansåg man att vinster kunde hamna i egna fickor, det vill säga hos ägare och anställda, ofta i form av generösa bonussystem, medan förluster skulle täckas av skattebetalare eller skjutas ut ur den finansiella institutionen. Om man inte önskar den ordningen, men inser att finansiella institutioner ändå behövs för att marknadsekonomi och gränsöverskridande handel ska fungera har vi kommit fram till slutsatsen att vi måste öka motståndskraften i finansiella system genom att öka deras ansvarstagande för egna risker. Det är därför vi har lagt en stabilitetsavgift på finansiella marknader, det är därför vi diskuterar att höja kapitaltäckningsgraden och det är därför vi har gjort en lång rad reformer för att öka transparens och kontroll av vårt finansiella system. Det började vi med i . Många länder har lärt och följt efter och gjort egna lösningar i den riktningen. Mer kommer att följa. Det är viktigt att det görs. 43 (MP): Problembeskrivningen verkar vi till del vara ense om. I enskilda fall kan vi se hur EU agerar när länder är i kris. De aktörer, finansmarknader och banker som har varit med och skapat krisen bär en liten, om någon, del av kostnaderna för att lösa ut krisen. Notan skrivs snarare ut på skattebetalare. Då uppstår givetvis ett problem. Om man inte behöver betala för de problem man har åstadkommit har man ingen anledning att lära för framtiden. Jag tror att vi måste se om vi inte kan hitta en bättre bördefördelning när EU-länder hamnar i den typ av kriser som just nu är i. Hur skulle det kunna se ut, statsministern? 44 Statsminister (M): Vi ska inte beskriva det som att vi har hittat alla svar. Det är mycket komplicerad materia. Men det här är den ordning vi tänker oss: En bank i som hamnar i problem och söker stöd av statsmakten får inte ta del av skattebetalarnas pengar med mindre än att vi kräver tillbaka ägande, alltså röststarka aktier ur den finansiella institutionen. Vi har sagt att det är lämpligt. I realiteten överför det ägandet av en bank eller finansiell institution till staten. Om vi sedan snabbt återför den till marknaden och gör det på ett ansvarsfullt sätt har det visat sig att priset för det man sätter tillbaka ofta är bättre än det man tog in. Det skadar inte skattebetalarnas intressen. Till det begär vi av institutioner, kopplat till det risktagande de har, att de bygger upp egna stabilitetsfonder. Om de har förluster ska de ha egna stora fonder som täcker förlusterna så att de inte säger att de har så litet eget kapital att de direkt söker stöd när de hamnar i problem. Det är stabilitetsavgiften till för. Vi har signalerat att vi också tittar på att höja kapitaltäckningskravet. Det innebär att öka den egna ägarandelen så att man förutom fonderna har mer ägarresurser för att kunna täcka risk och förlust. Detta syftar till att minska riskerna för att skattebetalarna får träda in. Jag har inte sagt att det finns ett perfekt system och att det inte finns någon risk för skattebetalarna. Genom vår finanskrishantering visade vi att de svenska skattebetalarna snarare hamnade på plus än på minus. Det är inte i det här landet som skattebetalarna har betalat för en krasch i banksektorn; det är i andra länder. Det bottnar delvis i att vi har lång erfarenhet och har gjort många förändringar. Mer kommer att följa. 45 (FP): Tack, statsministern, för rapporten. svalt 63 personer ihjäl på en båt i . En av de överlevande berättade att han överlevde genom att dricka sin egen urin och äta två tuber tandkräm. Båten hade slut på bränsle, och de kunde inte ta sig i land. Efteråt kunde de nio som överlevde de utan vatten och mat berätta att såväl en fransk Natobåt som en helikopter med ordet tryckt på sidan rört sig i närheten av båten. Trots detta kom ingen till undsättning. Nästan kan vi läsa om flyktingar som drunknar och kroppar som flyter i land på stränder runt . Detta är naturligtvis helt oacceptabelt. Vi måste stå upp för en god och human flyktingpolitik och göra vårt yttersta för att människor i nöd inte ska drunkna eller fara illa. Jag har vid flera tidigare återrapporter frågat statsministern vad vi gör. Jag har fått goda svar av statsministern att är pådrivande i dessa frågor. Jag vet att EU arbetar med frågorna; statsministern nämnde det. Läget är nu mer akut än tidigare, så min fråga till statsministern är: Vad kan vi ytterligare göra och kräva att EU ska göra för att öka sitt engagemang och rädda de flyktingar som annars riskerar att gå en kvalfylld död till mötes? 46 Statsminister (M): Ansvaret för migrationspolitiken inom EU är formulerat i det så kallade Stockholmsprogrammet som antogs under det svenska ordförandeskapet och som kommissionären från är ansvarig för i kommissionen. Vi menar att det dokumentet på ett balanserat sätt försöker möta den här problematiken. Det är en blandning av att öppna för bättre förutsättningar för legala migrationsströmmar, bejaka människors vilja att komma till bättre förutsättningar och arbete i ett annat land än det egna och en tydlighet och fasthet i asyl- och migrationspolitiken när det gäller att respektera olika former av regelverk. Vår politik syftar till att vi ska ha en gemensam asylpolitik . Gemensam asylpolitik betyder att varhelst man söker asyl i ska man få samma mottagande, och det ska leda till samma resultat. Det ska alltså finnas en rättssäkerhet i prövningen. Det finns anledning att ifrågasätta om vi är där. Vi vill att det som arbetas fram ska leda till det. Man ska få samma behandling, och resultatet ska bli detsamma. Vi uppmuntrar länder att till det koppla en reformering av förutsättningarna för legala migrationsströmmar. Det är ju mycket en arbetskraftsrörelse fattiga människor i vill söka jobb i . Det finns naturligtvis också exempel på asylsökande med flyktingskäl. Man kan inte korrekt återge den europeiska debatten genom att enbart säga det jag sade . Det är nog mycket den svenska positionen. I debatterna i handlar det om att förstärka kustbevakning och kontrollmöjligheter och tidigt stoppa och återsända dem som försöker ta sig över . I takt med att det har blivit ett växande problem har det blivit alltmer tydligt att många tycker att det ska vara mer av kontroll och patrullbåtar. Det är viktigt att påpeka det präglade midsommarhelgens toppmöte att upprätthåller den syn som vi tycker återspeglas i Stockholmsprogrammet och som jag tycker att vi fick genomslag för i texterna. 47 (FP): När EU grundades var ledorden solidaritet, tolerans och ömsesidig respekt mellan människor och länder. Därför är det beklagligt att läsa om länder i EU som inte känner samma ansvar som för den typen av politik. Vi har läst om hur man reagerar, exempelvis i där Lampedusa just nu tar emot många flyktingar. Det är viktigt att EU står upp som en enhet för att hjälpa och stödja så att vi får en fungerande flyktingmottagning. Det är också viktigt att EU:s gränsbyrå Frontex arbetar för att stödja och hjälpa de flyktingar som är i nöd, snarare än att hindra dem från att komma in. Det är ju en senare process att se om de ska få stanna kvar i EU eller inte. Under det akuta flyktingmottagandet måste man sträva efter att rädda liv. Det är viktigt att går före och ser till att humanitet och mänskliga rättigheter står i fokus. Därför är jag glad att har det som ledstjärna. 48 Statsminister (M): Jag instämmer i det. Diskussionen har gällt förutsättningar för vidarebosättningsstöd apropå solidaritet. Solidaritetsordet används i betydelsen ett solidariskt mot andra delar av världen, det vill säga möjligheten att komma hit. I EU-sammanhang används det ofta för att säga att andra borde hjälpa ett enskilt medlemsland för att de anser att de har fått en oproportionerlig del av olika former av migrationsströmmar. Man bör notera att det inte bara sker migrationsströmmar över , från till södra . Tvärtom kan man påpeka att många av migrationsströmmarna sker i norra med de förändringar som sker i och inte upp mot . I stället har vi stora migrationsströmmar som via flygrörelser kommer in till andra delar av , till exempel . Vi har också migrationsströmmar som kommer österifrån. Det är först när man visar hela denna bild som man får mer klart för sig att detta är ett förhållande som hela måste arbeta med och med de utgångspunkter som jag tycker finns återgivna i Stockholmsprogrammet och mycket av det som har varit viktigt för svensk syn på asyl- och migrationspolitik. 49 (C): Jag tackar statsministern för återrapporten. Den berörde bland annat den arabiska våren som vi alla hoppas ska övergå till en arabisk sommar med demokrati och frihet och möjligheter för människor att forma sin verklighet. och togs upp på toppmötet. Det är naturligtvis oerhört viktigt att sända ut tydliga signaler till hela området att straffrihet inte ska råda och att brott mot mänskligheten inte får passera utan att världssamfundet är tydligt när det gäller rättsinstrument. Jag undrar om statsministern kan ge lite mer kött på benen än vad som finns i toppmötesrapporten vad gäller just synen på straffrihet och möjligheterna att också få en aktion i säkerhetsrådet för att i likhet med vad gäller kunna ge ICC ett uppdrag att granska de olika aktörerna och försöka nå framgång när det gäller att komma till rätta med straffrihet och eventuella brott mot mänskligheten. är ett mycket tydligt exempel. 50 Statsminister (M): Detta diskuterades egentligen inte heller på toppmötet i kontexten av det problem som naturligtvis är väl bekant, nämligen känslan av straffrihet kopplad till olika former av övergrepp i olika delar av världen. Möjligen kan man, jämfört med för sedan, se att det sitter mer trångt att vara diktator och att bete sig illa i olika konflikter därför att fler och fler faktiskt får ställas till svars för vad som betraktades som slutna länders egna angelägenheter. Här har det så att säga skett en tydlig förskjutning, inte minst via processerna i . Men det fördes inte någon längre diskussion om detta. Det finns snarare fördömanden av våldsanvändningen i och skrivningar om detta. Men det vore fel av mig att beskriva det som att vi hade långa diskussioner om detta . Det är en krissituation som vi följer i , och det är en stor risk för en eskalering och för en ökad våldsanvändning. Det finns all anledning att ha en stor vaksamhet på detta nu när sommaren kommer. 51 (C): Jag tackar för svaret. Men det fanns ett uttalande om fullt stöd för ansträngningarna när det gäller FN:s säkerhetsråds möjligheter att ta sitt ansvar.