prot · GY09105 · 2011-05-19 00:00:00 — Det är mycket viktigt att vi här sätter in klutarna på utbildningsnivån så att unga lätt får arbete inom hela EU. Vi vet hur viktigt ett arbete är såväl för det egna självförtroendet som för samhället i stort. Att minska antalet dropouts i skolan och att öka utbildningsgraden är en av de viktiga och stora utmaningarna EU står inför och som det ofta relateras till i olika EU-dokument. Vi hoppas att EU tar sig an den uppgiften med stor respekt. Jag är inte riktigt beredd att ställa upp på Socialdemokraternas och oppositionens påståenden om Lavaldomen och försämringarna av arbetstagarnas rättigheter. Vi har i med Lavaldomen och med den nya lagstiftningen med utstationeringsdirektivet gjort allt vi kan för att försöka stärka arbetstagarnas ställning, kollektivavtalsrättigheter och den svenska modellen. Den fria rörligheten får naturligtvis inte innebära lönedumpning. Det medger heller inte EU i lagstiftningen. Det har EG-rätten tydligt tagit fram. EU och är överens om att det är viktigt med arbetstagarnas rättigheter. Det slås också fast tydligt i Lissabonfördragets grundpelare. En annan fråga som vi värnar är flyktingarnas villkor och möjligheter till rättssäker och dräglig tillvaro i de länder de söker asyl i. Rättssäkerheten och asylprocesserna måste göras mer enhetliga och mer humana för dem som flytt med fara för sitt eget liv. Det är inte värdigt en demokrati att låsa in asylsökande eller att i övrigt behandla dem som kriminella såsom det ibland sker runt om i EU . Här finns mycket att lära av varandra, och vi anser att ska vara pådrivande i att sätta en EU-gemensam hög standard för mottagande och behandling av asylsökande flyktingar . Precis som utskottet skriver i betänkandet har ett antal viktiga steg tagits på EU-nivån. Där hoppas vi att kommissionen, som har aviserat nya förslag för mottagande- och asylprocedurdirektivet, gör en bra skrivning. Jag vill också lyfta upp frågan om patientrörlighetsdirektivet, som har tagit nya steg . Det innebär en stor framgång för alla som söker vård inom . Det innebär tydligt fokus på patientens rättigheter och ger alla möjlighet att söka vård i det land de själva väljer. Här finns möjlighet att få rätt vård i rätt tid och att söka hjälp utanför gränser. Vår förhoppning är att det här ska utvecklas ytterligare så att fler får ta del av möjligheterna som direktivet innebär. Avslutningsvis vill jag ta upp en av mina hjärtefrågor. Det är naturligtvis jämställdhetsfrågorna och kvinnors villkor. Jag vill lyfta upp det som har gjorts för att bekämpa människohandel och slavhandel det som pågår runt om i . Den sexhandel som pågår med barn och kvinnor är naturligtvis något som vi med alla medel måste arbeta starkt emot. EU måste fortsättningsvis visa krafttag mot den vidriga verksamheten. Vi hoppas också att den svenska sexköpslagstiftningen och kampen mot människohandel blir en tydligt prioriterad fråga inom EU. EU har alltså tagit steg för skärpt lagstiftning, och det är bra. är det viktigt att se till att den implementeras på ett bra sätt. Europeiska unionen har en viktig roll på många olika områden. EU:s värden, som har fastlagts i Lissabonfördraget, ska vi värna. påverkar EU, och EU påverkar . Det är bra. visar att det är bra att är en del av den europeiska gemenskapen. Vi påverkar den gemensamma ekonomin till gagn för svenska arbetstagare. Vi påverkar flyktingpolitiken för ökad rättssäkerhet. Vi påverkar jämställdheten för kvinnors rättigheter. Vi påverkar klimatarbetet. Vi påverkar patienternas möjlighet till vård i hela EU. Vi är med och bekämpar organiserad brottslighet. Vi är med och påverkar frågor om mänskliga rättigheter inom EU. Vi är med och påverkar för att höja biståndsnivån inom EU. Det här var några av de frågor som är oerhört viktiga, som vi ser fram emot att EU får fortsätta att jobba med och där får vara en viktig aktör för att stärka EU på de områdena. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 111 Statsrådet (FP): Den europeiska modellen är i fara om vi utplånar principen om personligt ansvar. De orden kommer från , fadern till de fyra friheterna som Europeiska unionen vilar på. Det är friheter som har gjort till en hemmamarknad för många svenska småföretag. Det är friheter som har gjort det möjligt för skelleftebor att besöka för en weekendresa . Det är friheter som har gjort till en arbetsmarknad där hela medborgare kan delta. Det är friheter som ger oss möjligheter och för oss framåt, inte bakåt. Det är också friheter som gör oss beroende av varandra. Vi är också beroende av att alla tar sitt ansvar. När enskilda länder missköter sina ekonomier drabbas vi alla. När länder stänger sina gränsbommar upphör den fria rörligheten. När nationalism predikas från talarstolar runt om i ser vi isolationism, inte framtid. Friheter är värda att försvara och att bevara. Här måste vi alla ta vårt personliga ansvar. Jag förnekar inte som EU-minister att var ett utmanade år för Europeiska unionen. Den ekonomiska och finansiella krisen har fått fortsatta verkningar både i och globalt. Det kan knappt ha undgått någon här inne. Krisen utsatte EU för extrema påfrestningar i likhet med andra regioner i världen. jobbade vi hårt i unionen för att reformera det som inte har fungerat och tänka framåt. Vi kommer att stå mycket bättre rustade . Det har gjorts en omfattande översyn av EU:s ekonomiska och politiska styrning och samordning. Regeringen, framför allt finansminister , har varit oerhört aktiv i det arbetet. Förutsättningarna för EU att nå viktiga gemensamma lösningar har glädjande nog förbättrats . Genomförandet av Lissabonfördraget kommer att vara en milstolpe i europeiska historieböcker . Det nya fördraget är ett viktigt verktyg för att göra EU mer öppet, effektivt och demokratiskt. Det är helt nödvändigt när vi ska ta itu med de utmaningar som står inför . I och med Lissabonfördraget förstärks EU:s institutioner, och det stärker EU som helhet även om det kommer att ta tid att få alla detaljer på plats och finna de perfekta formerna. Här vill jag betona att ni här i och andra nationella parlament har fått mer inflytande i EU-frågor i och med subsidiaritetsmekanismen. På det ekonomiska området syns redan Lissabonfördragets genomslag i artikel 136 i fördraget som ligger till grund för delar av lagstiftningspaketet om förstärkt ekonomisk styrning. Men allt handlar inte om ekonomi eller om EU:s institutioner, även om man ibland kan tro det i debatten. finns det konflikter som rör oss i vår närhet, och den arabiska våren påminner oss om hur miljontals människor kämpar, ibland med livet som insats, för att få den demokrati som vi alla här inne tar för given. Här har EU en självklar och tydlig roll att ta sitt ansvar att stödja dessa länders både politiska och ekonomiska omvandling mot frihet. Vi har också ett ansvar gentemot resten av världen att stå upp för dessa ideal principfast och tydligt. I och med Lissabonfördraget har vi ökat våra möjligheter att göra det, inte minst genom den nya gemensamma utrikestjänsten under ledning av den höga representanten . Men här vill jag betona både som liberal och som EU-minister att det är väldigt viktigt att om man ska vara en glasklar röst för frihet i världen måste man också sopa rent på hemmaplan och leva upp till de frihetsidealen också inom Europeiska unionen. Här har vi ett väldigt viktigt människorättsarbete att göra, att samtliga 27 länder som är medlemmar i unionen ska leva upp till de mänskliga fri- och rättigheter som vi en gång gått samman för att försvara. Förutom de händelser som jag har nämnt är det självfallet en mängd viktiga beslut och initiativ som har tagits inom unionen året 2010. Det viktiga är dock att fokusera , och jag ska kort redogöra för sex områden som regeringen tycker är särskilt viktiga i EU-samarbetet. Jag börjar med den ekonomiska krisen, EU 2020 och den inre marknaden. Vi vet att en förstärkt ekonomisk styrning är central för att lösa den ekonomiska krisen. Som många av er vet förhandlas det för tillfället om ett åtgärdspaket med sex rättsakter mellan och rådet. Det är angeläget att dessa förhandlingar med går framåt så att vi fort kan få en kompromiss som tillfredsställer både rådet och parlamentet. Omröstningen i parlamentet innebär att vissa förtydliganden läggs till om att arbetsmarknadens parters roll ska respekteras, något som den står upp för tydligt. Vi har från alliansregeringens sida varit pådrivande för att dessa tillägg ska vara med. Det vill jag att alla här inne ska få tydligt besked om. En annan viktig pusselbit i detta är att mekanismen för att snabbt kunna agera ska finnas vid en ekonomisk kris. Det tycker vi i regeringen även om inte är part i den permanenta krishanteringsmekanism för euroområdet som förhoppningsvis snart kan vara på plats. Men vi får inte heller glömma att mekanismen ska vara ett instrument i exceptionella, unika situationer. Tanken är att det inte ska vara ett system för långvariga transfereringar mellan olika medlemsstater. Ansvaret för att hålla ordning och reda på ekonomin ligger först och främst på varje medlemsland självt. Det är helt avgörande att alla 27 länder verkligen med stor seriositet tar detta på största allvar. Men hur ska vi då hitta tillbaka till sunda, vitala och ansvarsfulla europeiska ekonomier? Ett effektivt genomförande av 2020-strategin är centralt för att vi ska lyckas stärka EU:s globala konkurrenskraft, säkra jobben på hemmaplan och välfärden . Men för att strategin ska ge resultat måste den förverkligas i den nationella politiken och också i de nuvarande existerande beslutsprocesserna. En hörnsten i arbetet för EU 2020 är den inremarknadsakten. Mer än två tredjedelar av handel sker på den inre marknaden, en inre marknad som faktiskt rör 500 miljoner individer. Genom att modernisera och effektivisera den inre marknaden hand i hand med ökad öppenhet stimulerar vi jobb och tillväxt. En annan viktig fråga för den är förstås förhandlingarna om den nya fleråriga budgetramen. Politik handlar inte bara om att vilja. Politik handlar också om att välja. Vi har därför en oerhört intensiv tid av arbete framför oss. Vi måste modernisera EU:s budget, och vi måste omprioritera den inom ramen för en minskad utgiftsnivå. Därför är det angeläget att få till stånd en gemensam budget som fokuserar på områden som ger ett europeiskt mervärde och som bidrar till ökad tillväxt i linje med målen i 2020-strategin. Det här innebär ökade utgifter på områden där vi behöver samarbeta ännu mer i . Det handlar om forskning, innovation, inte minst på klimatområdet, som flera talare berörde tidigare, utbildning, gränsöverskridande infrastruktur med mera som exempel. Det handlar också om utrikespolitik, bistånd och samarbete kring migration och brottsbekämpning. En förutsättning för att vi ska kunna ha den här typen av ökningar är att vi kraftigt minskar på stödet till jordbrukspolitiken och fokuserar strukturfondsstödet på de delar av unionen som har de största behoven. De här satsningarna bör ske inom ramen för en utgiftsnivå som ligger väl av EU:s bni. Om en tillräckligt stor modernisering av utgiftssidan inte kan uppnås kommer det att öka betydelsen av de rabatter som har, och som vi kommer att behöva ha, på inkomstsidan. Syftet med detta är att säkra en rättvis bördefördelning mellan olika medlemsländer. En annan viktig utmaning som flera ledamöter har nämnt är utrikesfrågorna. Den arabiska våren en fullkomligt fantastisk frihetsvåg, som jag hoppas att alla här inne stöder i och är en historisk möjlighet för demokratin, som så många av oss aldrig trodde att vi skulle få uppleva . vet jag att revolutioner kan gå snabbt men att bygga upp demokrati tar tid, och därför spelar EU en viktig roll för att stärka demokrati och mänskliga rättigheter. Utvidgningen är ett sätt att värna och utveckla demokratin. är en varm vän av och förespråkare för en inkluderande union som växer. Tyvärr är inte alla andra medlemsstater det , och inte heller alla partier i denna kammare, utifrån den debatt jag har hört. Därför är det ännu viktigare att vi oförtrutet fortsätter att arbeta för att nya medlemmar ska kunna integreras. Där är förstås medlemskapsförhandlingar oerhört centrala. Som EU-minister beklagar jag att de för tillfället har hamnat i ett dödläge, och det måste brytas. Jag hoppas få se som EU-medlem när de lever upp till de självklara mänskliga rättigheter och den demokrati som ska vara grunden för ett EU-medlemskap. För att kunna föra en aktiv utrikespolitik behöver vi den nya europeiska utrikestjänsten, och att den har bildats är väldigt bra. Därför är det viktigt att värden som demokrati och mänskliga rättigheter blir styrande och löpande i det här arbetet. Jag reser själv till och ska träffa personer i stab för att diskutera hur vi kan få ännu mer fokus på detta fält. Här är utrikespolitiken också nära kopplad till utmaningar på migrationsområdet. Här ser vi hur vårens dramatiska händelser i södra visar på behovet av en gemensam asyl- och migrationspolitik. Där måste regelverken vara förutsägbara och rättssäkra. Det kan inte vara upp till enskilda medlemsländer att godtyckligt sätta upp gränsbommar. Där måste friheten försvaras och bevaras. Likvärdigt skydd i alla EU:s medlemsstater är ett viktigt mål för det gemensamma asylsystemet. I ett arbete för en harmonisering av asylpolitiken inom EU måste värna rätten till asyl och motverka en utveckling mot ett med stängda gränser. Migrationspolitiken är också en nyckel till EU:s framtida utveckling, inte minst för att möta den demografiska utveckling och klara konkurrenskraft som EU kommer att vara i behov av när många söker sig hit. Här är den fria rörligheten en av EU-samarbetets viktigaste framgångar och en rättighet för medborgarna som klart och tydligt står upp för. Just nu diskuteras runt om i , och det finns tendenser att stänga till gränser snarare än att öppna upp dem. Många av er vet att och publicerade ett brev med krav på en översyn av regelverket. Något konkret förslag finns inte, men stöder att kommissionen ser över möjligheterna att vi gemensamt inom EU, inte enskilda länder, i extrema situationer kan besluta om att införa kontroll vid en inre gräns. Men en sådan möjlighet måste alltid vägas mot rätten till fri rörlighet som en grundpelare. Regeringen välkomnar att kommissionen nu granskar utifrån den debatt som har förekommit . Jag ska själv när jag reser till träffa min danska kollega och kommissionär för att följa upp vad danskarna har föreslagit. Den fria rörligheten måste stå i centrum. Klimat- och energipolitiken är en annan utmaning, och här behöver vi globala lösningar, där av koldioxidutsläppen sker utanför gränser. kan inte göra allt ensamt, men EU kan göra mycket. Där driver vi på att ska få EU att ha världens mest ambitiösa klimatmål. EU har en viktig roll att fylla i det internationella arbetet och fortsätta det som uppkom i . Slutligen lite kort om för , som sjösattes under det svenska ordförandeskapet. Vi vet är det är ett skrämmande faktum att av havsbottnen redan är död. Här måste vi tillsammans motverka algblomning, gifter och övergödning. Där har makroregionala koncept, som Östersjöstrategin, en oerhört central roll. Vi har haft ett utmanande år bakom oss i EU, men vi har många utmaningar framför oss. De institutionella förändringar som vi beslöt om genom Lissabonfördraget ger förstärkta institutioner och ett tydligare ledarskap. Här kan ekonomiska reformer leda till bättre stabilitet. Vi kommer att se den arabiska våren. Den kommer förhoppningsvis att övergå i en stabil arabisk sommar, där demokratin får stå i centrum. Det handlar om friheter som är värda att försvara och bevara. Avslutningsvis: Som EU-minister gläds jag förstås över de nya siffror som presenterade i en analys av Sieps . Andelen svenskar som är för ett medlemskap har ökat till . är mot det svenska EU-medlemskapet. Vi ser att EU-medlemskapet ses som en självklarhet. Faktum är faktiskt att svenskarna är betydligt mer positiva till Europeiska unionen och svenskt medlemskap än genomsnittseuropén. 112 (S) replik: Jag vill fråga statsrådet om regeringens politik vad gäller Lavaldomen, lönesituationen och allt det som har följt efter Lavaldomen, med hela situationen för arbetsmarknaden inte bara i utan i hela EU. Jag kan ta ett konkret exempel. Just nu byggs det väldigt många vägar, järnvägar och tunnlar både här i och i , som jag kommer från. En stor grupp av dem som jobbar med det kanske till och med en majoritet av dem som jobbar med dessa byggen är anställda av bemanningsföretag, som företrädesvis hämtar sin personal från och betalar väsentligt lägre löner än vad svenska kollektivavtal för bygg- och anläggningsarbetare säger. Det är naturligtvis bättre betalat än hemma i , men det är ändå väsentligt lägre än vad svenska avtal säger att man ska ha. Är det en rimlig situation? Tycker verkligen statsrådet att det tyder på att regeringen har fört en aktiv och lyckad politik på det här området? 113 Statsrådet (FP) replik: Regeringens utgångspunkt i alla EU-förhandlingar är, vilket känner till, att värna den svenska arbetsmarknadsmodellen. Det är något som vi för med oss . Vi vet också att har röstat igenom tillägg om att den nya lagstiftningen för ekonomisk styrning ska respektera arbetsmarknadens parters roll och de olika medlemsstaternas olika system för lönebildning. Det har varit vår utgångspunkt och det som vi för in i diskussionen. Vi har varit mycket pådrivande för att det är viktigt att få på plats dessa förtydliganden. Det är något som vi driver aktivt i rådet, att parlamentets förändringar ska tas ombord. Detta är viktigt. Det handlar om en fråga där vi försvarar den svenska arbetsmarknadsmodellen och den roll som parterna har. 114 (S) replik: Min fråga gällde om statsrådet tyckte att regeringen har varit lyckosam i den här politiken och i det här agerandet. Vi får höra att statsrådet hävdar att den nuvarande regeringen värnar den svenska arbetsmarknadsmodellen och att regeringen har varit pådrivande i frågorna. Ändå ser situationen uppenbarligen ut som den gör, med lägre löner för utländsk, inhyrd arbetskraft än för svensk arbetskraft statsrådet påstår inget annat. Är det en lyckad och framgångsrik politik som regeringen har fört på det här området, eller är det kanske så att Socialdemokraterna har rätt och att politiken och besluten borde ha sett annorlunda ut i för att undvika just den här situationen? 115 Statsrådet (FP) replik: Vi har välkomnat att kommissionen har tagit initiativ till att förbättra tillämpningen av bland annat utstationeringsdirektivet, som är kopplat till dessa frågor. Det är en diskussion som är intimt förknippad med den föreslagna inremarknadsakten. Det som har förts fram från Socialdemokraterna och flera andra är att vi ska öppna upp olika delar av exempelvis utstationeringsdirektivet. Då ska man vara medveten om att vi har 27 medlemsstater i en europeisk union där väldigt många har olika utgångspunkter i debatten och där inte alla delar den svenska synen. Därför tror vi att det är svårt att nå fram till resultat i en omförhandling. Men både jag och mina kolleger, framför allt arbetsmarknadsministern, som sysslar mycket med frågorna, driver i alla möjliga sammanhang att den svenska arbetsmarknadsmodellen och dess konstruktion ska råda. Det är väl bra om man kunde förtydliga att rätten att vidta kollektiva åtgärder, exempelvis strejkrätt, är en nationell angelägenhet som grundas på lagstiftning och praxis och som lutar tillbaka till relevant EU-rätt. Mycket finns redan på plats, men den svenska arbetsmarknadsmodellen ska försvaras på EU-nivå. 116 (MP) replik: Det är trevligt att ha EU-ministern här i kammaren. Det var länge sedan vi debatterade tillsammans. Jag tänkte ställa en fråga utifrån det jag tog upp i mitt anförande om den nya syn som vi måste ha på länderna söder om . Det går inte längre för sig att EU-länderna eller de nära grannarna i EU agerar storebror, lika lite som vi bör agera storebror i vårt närområde men ändå gör det. Det är samma situation som de har i . Men förutsättningarna för dialogen är en helt annan med våra grannar jämfört med de grannar som man har i , och situationen är ju så oerhört annorlunda. När jag läser handlingar ser jag inte att den synen har förändrats så väldigt mycket. Man säger: Vi måste stå upp för demokrati och ska begära mänskliga rättigheter och så vidare. Men det har vi ju gjort . Den bild som människor söder om ger när man pratar med dem är: Ni bryr er bara om att vi ska stoppa de illegala invandrarna ur deras perspektiv utvandrarna. Vi har gett bilden: Vill ni ha något av oss måste ni ställa upp på våra villkor. Villkoret är då ofta att invandringen till ska stoppas. är absolut inte det land som är värst i den frågan. Men vi har ett antal länder i södra som verkligen försöker driva dessa frågor. Hur ska man på EU-nivå få en annan syn på länderna söderut och se till att vi får ett partnerskap som grundar sig på lika villkor och inte på det här storebrorsförhållandet? 117 Statsrådet (FP) replik: Det är oerhört intressanta aspekter som tar upp. Jag kan i mycket hålla med om att Europeiska unionen, framför allt många medlemsstater, har en markant hemläxa att göra på den här fronten. De band som har rört exempelvis gentemot har ofta handlat om en intim relation med diktaturer i den här delen av världen, där handel har fått stå före demokratiska principer och mänskliga rättigheter. Vi såg inte minst hur den franska före detta utrikesministern reste till mitt under brinnande frihetsrevolution och sedermera fick avgå. Den arabiska våren tror jag kommer att innebära ett så kallat window of opportunity för att kunna förändra. Det vi jobbar mycket med nu är södra grannskapet och ny politik som manas fram. Där slåss vi från den sida för att det inte får vara bara fluffiga och vackra ord om mänskliga rättigheter utan att det också måste finnas något bakom. Vi måste ha tydliga reformer, så att länder ser att om man går mot fördjupad demokrati, då får man också tydliga förmåner vad gäller avtal och annat, så att vi får en tydlig förändring i mentaliteten. De associeringsavtal som finns med flera av länderna i regionen är nu lagda på is, med tanke på vad som har hänt. Det gör att det finns en god chans att få in tydligare system. Man laborerar kring om man ska ha olika nivåer vad gäller samarbete, som vi har haft tidigare, men att det ska vara kopplat till krav. Där tror jag att vi kan spela stor roll för att få bra förslag och bra lösningar. Det är ett arbete där inte minst de nationella parlamenten spelar en oerhört central roll. Jag har fått se en del dokument med tanke på det som har diskuterats. Jag tycker att demokratiperspektivet kan bli starkare. Men det är en helt annan framåtanda nu än vad det var bara för , så det går framåt i rätt riktning. 118 (MP) replik: Det är positivt att höra att det går framåt, för när man inte har samma information som ministern känns det som att detta är rätt tröstlöst. hade jag en kort diskussion med utrikesministern om relationen mellan och och EU:s relation till . Jag blev inte klar över varför man inte kopplar ihop och när man diskuterar mänskliga rättigheter med . Utrikesministern sade att man bara talar med eftersom är ockuperat. Detta hör i allra högsta grad ihop, och det bör vara den inriktning som den har. ockuperar , och brotten mot de mänskliga rättigheterna är oerhörda. Jag får information om saker som händer i . Då kan vi inte säga: Vi diskuterar med men eftersom vi inte anser att är en del av ingår det inte i diskussionen. Men tycker uppenbarligen att är en del av . Jag hoppas att EU-ministern kan föra in detta perspektiv i den svenska utrikespolitiken. Den visar att det är svårt för EU-länderna att leva upp till sina biståndsåtaganden. Tre av de länder som missköter sig mest är , och . Att gör det visste jag , men att som är ett rikt land gör det är anmärkningsvärt. 119 Statsrådet (FP) replik: