prot · GY0989 · 2011-04-15 00:00:00 — Talmannen meddelade att (MP) avsagt sig uppdraget som suppleant i justitieutskottet. Kammaren biföll denna avsägelse. 2 § Anmälan om kompletteringsval till justitieutskottet Talmannen meddelade att de grönas riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält som suppleant i justitieutskottet. Talmannen förklarade vald till suppleant i justitieutskottet (MP) 3 § Utökning av antalet suppleanter i och kulturutskottet Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter skulle utökas enligt följande: från 24 till 25 i från 25 till 26 i kulturutskottet Kammaren medgav dessa utökningar. 4 § Val av extra suppleanter i och kulturutskottet Företogs val av extra suppleanter i och kulturutskottet. Kammaren valde i enlighet med valberedningens förslag till suppleant i (S) suppleant i kulturutskottet (C) 5 § Svar på interpellation 2010/11:255 om avgifter i skolan 1 Utbildningsminister (FP): har frågat om jag avser att ta initiativ till att utvärdera vilka effekter den ändring i skollagen får som gör det möjligt att ta ut avgifter i skolan. Vidare har jag fått frågan om vilka åtgärder jag kommer att vidta för att elever inte ska tvingas avstå från aktiviteter i skolan med mera för att de inte har råd och om jag ska verka för att det införs en övre gräns för den maximala kostnaden som en elev eller dess föräldrar kan bli skyldiga att betala. Principen om en avgiftsfri utbildning är en av hörnstenarna inom den svenska utbildningspolitiken. Rätten till likvärdig utbildning av hög kvalitet får aldrig vara beroende av den enskilda individens ekonomiska förutsättningar. För att ytterligare betona detta har regeringen i den nya skollagen infört ett uttryckligt förbud mot att ta ut avgifter i samband med ansökan om plats vid en skola oavsett huvudman. Både skollag och den nya skollagen, som träder i kraft , medger att det får förekomma enstaka inslag i utbildningen som kan medföra en obetydlig kostnad för eleverna eller deras föräldrar. har dock uppmärksammat att allt fler skolor arrangerar aktiviteter och skolresor som medför kostnader som kan vara betungande för elever och föräldrar. Dessa skolor erbjuder ofta kostnadsfria alternativ för dem som inte vill delta, men Skolinspektionen har i tillsynsbeslut ansett att detta inte är förenligt med skolans värdegrund. Det är mycket vanligt att elever och föräldrar genom frivilliga aktiviteter hjälper till med att samla in pengar till aktiviteten. Denna typ av frivilliga aktiviteter som insamlingar och liknande får dock aldrig hamna i konflikt med principen om en avgiftsfri utbildning. Det får heller inte finns någon koppling mellan hur mycket en elev bidrar med och elevens möjligheter att få delta i aktiviteten. Min uppfattning är att skolresor och liknande aktiviteter är naturliga inslag i utbildningen som kan ge eleverna värdefulla erfarenheter och kunskaper. Av den nya skollagen framgår att det i samband med skolresor och liknande aktiviteter, i enstaka fall under ett läsår, får förekomma kostnader som ersätts av vårdnadshavare på frivillig väg. Enligt den nya lagen ska sådana aktiviteter vara öppna för alla elever oavsett om elevens vårdnadshavare väljer att bidra eller inte. Av lagens förarbeten framgår att det inte är godtagbart att skolan erbjuder kostnadsfria alternativ för de elever vars vårdnadshavare inte vill betala. Bidraget från vårdnadshavaren måste både vara och framstå som helt frivilligt. Skolinspektionen har i tillsynsbeslut uttalat att en skola som tar emot bidrag måste försäkra sig om att det organiseras på sådant sätt att bidraget upplevs som frivilligt och inte som en avgift. Ersättningen från elevens vårdnadshavare får inte överstiga självkostnaden för aktiviteten. Det är Skolinspektionen, herr talman, som utövar tillsyn över att bestämmelser om avgiftsfrihet följs och att vårdnadshavarnas bidrag till skolresor och andra aktiviteter är frivilliga. 2 (V): I går började försäljningen av majblommor, och vi såg ett pressmeddelande från om att man skulle köpa en. Det här förpliktigar också. Vi har i övrigt alla de andra dagarna sett hur man bedriver en politik som gör att barnfattigdomen ökar. Det är en barnfattigdom som handlar om 220 000 barn, och det är en ökande siffra. Det är ett faktum, och det är framför allt i skolan som det blir extra tydligt. Det finns många exempel på att barn inte kunnat delta på utflykter. Det handlar inte alltid om att lärare inte är engagerade, det handlar om att föräldrar och barn gör allt för att dölja sin fattigdom. Därför behövs ökad kunskap om detta, och det behövs en lagstiftning som är tydlig. Jag vill gärna att svarar på om det kan finnas ett tak. Det är dags att sätta in ett tak, vad som ska gälla. Jag vill att det ska vara så att man inte tar ut några avgifter. Precis som kan jag tycka att det är viktigt med skolutflykter. De kan vara värdefulla erfarenheter och ge goda kunskaper. Men de måste vara till för alla, det ska inte bero på pengarna. Det handlar sällan om som uttryckte det att man inte vill betala som förälder utan om att man inte har den möjligheten. Det kan te sig för oss två som en liten kostnad att fixa en matsäck, men det är de små utgifterna tillsammans som blir ett problem. Jag ska ta ett exempel från mig själv som förälder. fick vi ett brev från skolan där man skulle ha skridskoåkning. Man bad föräldrarna om att skicka med skridskor. Man skulle åka två gånger och efter. Jag följde med vid ett av dessa tillfällen. Det var två barn som inte hade skridskor, och de satt vid sidan av rinken i . Det här är inte acceptabelt. Regeringen har en politik som är lite å ena sidan och å andra sidan. Varför ska det ligga på föräldrarna att bekosta det som är så värdefullt? 3 Utbildningsminister (FP): och jag har samma utgångspunkt. Det ska vara avgiftsfritt, alla ska delta och ingen ska behöva stå vid sidan av för att föräldrarna inte har råd. Vi har samma utgångspunkt. Skridskoåkning togs som exempel. Jag kan inte göra Skolinspektionens jobb, men jag föreställer mig att en sådan sak skulle få kritik enligt dagens lagstiftning. Alla ska ha samma möjligheter att delta oavsett föräldrarnas ekonomiska förutsättningar. Om vi är överens om den utgångspunkten, hur konstruerar man ett regelverk? Det är lite grann det vi diskuterar här. Jag menar att det blir för fyrkantigt att säga att man inte får göra sådant. Jag kan ta ett exempel från min egen familj. I morse skulle äldsta grabben ha med sig matsäck, för de skulle göra en utflykt. Jag gjorde därför pannkakor . Ska det vara förbjudet? Var går gränsen? Böckerna ska klädas i skyddande plast eller papper, som de flesta föräldrar fått göra, och annat sådant har de fått göra. Ska det vara förbjudet? Det blir en orimlig effekt. Man måste skjutsa barnen till skolan. Det är en viss kostnad förenat med det, men barnen ska till skolan. Det finns kostnader som är mycket små som följer av föräldraskapet. Det blir helt orimliga effekter att förbjuda detta att skicka med barnen pannkaka för att de ska på en utflykt. Att sätta noll och förbud är inte rimligt, det får för långtgående konsekvenser, såvida tycker att det är rimligt att förbjuda pannkakorna. Om man inte tycker det måste man fundera på: Hur ska det konstrueras? Då menar jag att det inte är möjligt att sätta ett exakt belopp. Man har principer och regler, och jag tycker att den riktigaste principen att det aldrig får organiseras på ett sådant sätt att några hamnar utanför. Det får inte organiseras så. Det är principen, och sedan måste inspektionen följa detta. Sedan måste vi i huvudsak utgå från att rektorer och lärare har sunt förnuft, och har de inte det har vi en skolinspektion som inspekterar och korrigerar. Det finns nio miljoner medborgare i . Det finns över en miljon ungar i den svenska skolan. Det går inte att lagreglera varje detalj, utan man måste utgå från att det finns ett sunt förnuft i tillämpningen av lagar och regler. Det skulle vara för långtgående att förbjuda föräldrar att skicka med en matsäck . Det går liksom inte. I mina grabbars klass spelar man nu kulspel. Det betyder att alla har med sig några puttekulor de har köpt i affären, naturligtvis för privata pengar. Är det förbjudet eller är det tillåtet? Det är inte möjligt att reglera allting i detalj. Principen är att ingen får hamna utanför. Sedan måste vi utgå från att det finns sunt förnuft i tillämpningen. Sedan har vi en inspektion som granskar, och när det blir galet ska inspektionen ha tuffa maktmedel att ta till. Det är min åsikt. 4 (V): Det här handlar om vad man utsätter barn för. Som barn gör man allting för att dölja den situation man lever i. Man är i allra högsta grad medveten om sina föräldrars dåliga ekonomiska situation. Jag träffade en åttaåring som hade hål i både tröja och byxor och var ledsen för att hans pappa var sjukskriven och hade väldigt dåligt med pengar. Han berättade att hans pappa var så ledsen och ville att han skulle vara glad igen. drar upp ett exempel med pannkakor och undrar om det är så farligt. Men vore det inte bättre att skolan stod för de där matsäckarna, att man hämtade sin matsäck där ? Då blir det inte någon utsatthet för barnen. Jag tycker att det blir en lite raljant ton när man inte ser detta. Du och jag, , har råd att fixa de där pannkakorna och kanske till och med lite extra. Men tänk att det är lov och man är på fritis, och så frågar några av barnen: jag ta med mitt Nintendo DS? Ett Nintendo DS kostar runt . Det är inte alla som kan ha det. Här blir det väldigt tydligt vilka som har och vilka som inte har. Detta är en situation som vi måste undvika att utsätta barn för. Sedan handlar det naturligtvis också om en politik för att minska barnfattigdomen och se till att barnens föräldrar har en rimlig levnadssituation. Som sagt är det framför allt i skolan som barnfattigdomen blir extra tydlig. Jag blir väldigt beklämd när inte vill ta tag i det. Jag tycker inte att skolan ska ta ut några som helst avgifter, om det nu är pannkakor eller vad det kan handla om. Det är de små avgifterna sammanlagt som blir ett problem för en familj. 5 Utbildningsminister (FP): Det var ju väldigt klargörande, men jag tror att det är ett väldigt kontroversiellt budskap som nu kommer med: Det ska vara förbjudet i att be föräldrarna att skicka med en matsäck när man ska göra en utflykt vid något enstaka tillfälle. Jag tror att föräldrar tycker att en sådan politik skulle vara fullständigt verklighetsfrämmande. Men jag tackar för det raka beskedet. Det är väldigt klargörande för synen på ansvarsfördelningen mellan hem och skola. På den punkten har vi olika uppfattningar. Min uppfattning är att detta aldrig får organiseras på ett sådant sätt att några känner sig utanför. Det är det vi försöker fånga i lagstiftningen. Ni styrde ju med Socialdemokraterna. Det är samma lagstiftning. Vi förtydligar den nu ännu mer. Det har förekommit situationer som inte har varit bra, och därför görs nu lagstiftningen ännu tydligare. I stället för att bara skriva att det får vara obetydliga kostnader skriver vi nu att det inte får organiseras så att någon känner sig utanför. Det är i de termerna det beskrivs. Sedan är det naturligtvis en fråga om sunt förnuft hos lärare och rektorer. utgår från att lärare och rektorer är något slags korkade personer som organiserar saker så att barn ska känna sig utanför, och så vill hon reglera varje sak. Går du ut på en skola kan du se att några har dyrare jackor än andra. Hur långt ska man gå i regleringen av detta? Det måste finnas ett sunt förnuft, ett föräldraansvar och ett ansvar från de professionella i skolan. Det finns lagar och regler. Vi har våra moraliska utgångspunkter, som är i stort sett likartade, nämligen att ingen får ställas utanför. Vi har också en inspektion som granskar detta och kritiserar när det görs fel. Det föreslår är väldigt långtgående. Så långt är inte jag beredd att gå. Men jag är absolut beredd att försvara en politik som tar sin utgångspunkt i värderingen att ingenting får organiseras så att några känner sig utanför. När det gäller barnfattigdomen, som återkommer till, är det riktigt att den ökade 2008 jämfört med eftersom vi gick in i en ekonomisk kris. Den är dock lägre både 2008 och 2007 än under vart och ett av de som stöttade regeringspolitiken. Den har alltså sjunkit successivt. Men det är riktigt: Mitt under den ekonomiska krisen ökade arbetslösheten något, och då ökar per definition också barnfattigdomen. Det är en allvarlig utmaning att människor är arbetslösa. Ofta är det ensamstående föräldrar som blir arbetslösa, och det är det som genererar barnfattigdom: Man har svag inkomst från början och får naturligtvis svaga ersättningar när man blir arbetslös, och så hamnar barnen under en viss ekonomisk nivå. Detta ökade något under lågkonjunkturen. Min bedömning är att när konjunkturen tar fart igen minskar barnfattigdomen. Men trots finanskrisen är barnfattigdomen väsentligt lägre än under vart och ett av de som var med och organiserade den ekonomiska politiken i . Detta är dock en viktig utmaning, och den ska vi ta tag i. Sammanfattningsvis: Undervisningen i ska vara kostnadsfri. Skolan ska vara kostnadsfri. Enstaka inslag av typen att man skickar med eleverna matsäck tycker inte jag går att förbjuda. Men ingen verksamhet i skolan får organiseras så att enskilda barn på grund av föräldrarnas inkomstnivå känner sig utanför. 6 (V): Verksamheten ska organiseras så att ingen känner sig utanför, säger . Men på vilket sätt gör man det då? Det är inte bara matsäcken det handlar om; det kanske handlar om en biobiljett, en teaterbiljett eller en museibiljett. Jag tror inte att det handlar om att lärare eller rektorer är korkade, men det finns en okunskap om barnfattigdomens villkor. Därför hade det varit önskvärt om regeringen hade kunnat vara tydligare. Det vi såg med den gamla skollagen var att den inte var tillräckligt tydlig, och den nya skollagen har inte blivit tydligare. Det hade varit bra om åtminstone tydligt hade sagt: Detta är högstanivån för vad det får kosta under ett läsår. Men inte ens det kan sträcka sig till. Låt oss återigen ta det här matsäcksexemplet: Varför är det inte rimligt att skolans bespisning erbjuder varje elev en matsäck innan man sticker ? Vad är problemet med det? Vi betalar ju ändå med skattemedel för skolluncherna. Det handlar om de sammanlagda små utgifterna. De är små för dig och mig, , men det finns 220 000 barn som lever i fattigdom på grund av att deras föräldrar inte har ekonomi. Då är eller väldigt mycket pengar, särskilt om man dessutom har flera barn. Jag vet att detta inte går att driva så långt som att reglera vilka kläder barn ska ha på sig, men den verksamhet som skolan erbjuder måste vara avgiftsfri. De här skolutflykterna, museibesöken och vad det kan vara är viktiga för alla barn; det säger själv. Men låt då alla kunna vara med på samma villkor! Sätt inte barn i en situation där de skäms och väljer att hitta på saker som de gjort under en utflykt eller ett skollov därför att de inte vill visa sin fattigdom! 7 Utbildningsminister (FP): Det där tycker jag är ett problem. När man till exempel kommer tillbaka berättar några att de har varit utomlands och andra har inte haft resurser att göra det utan hittar på. Jag håller med om att det är ett stort problem. Men hur motverkar vi det med att man inte får skicka med en matsäck? Det har väl inte med det att göra? radar upp mängder av problem, och jag håller med om huvuddelen av dem. Men de löses väl inte med detta? Det här blir bara att man med petimäterregleringar stoppar saker som nästan alla tycker är helt rimliga för att försöka hindra något som inte alls träffas av de här regelförändringarna. Ska det vara förbjudet att be föräldrarna att plasta in boken för att skydda den, ? Varför kan inte skolköket skicka med frukost? Ja, det kanske det kan. Det är väl tillåtet. Men vi vet ju allihop att skolköket inte är i gång . Det går i gång inför lunchen. Det skulle väl i praktiken betyda att dessa utflykter inte kommer att ske. Det blir verkligheten om man stramar åt detta för mycket. vet jag inte exakt hur det var med den här utflykten i min sons skola, men om det inte hade varit möjligt att skicka med pannkakor till den hade man förmodligen fått avstå från den. Det hade blivit en för stor apparat att dra i gång skolköket för att några barn skulle på utflykt. Då blir det ingenting i stället. Det är den avvägningen vi måste göra, och jag tycker att det är rimligt att föräldrar för det är föräldrarnas barn står för vissa obetydliga kostnader av typen klä in böcker och skicka med matsäck . Gymnastikkläder förväntas man väl som förälder köpa åt barnen; det är i regel ingenting som skolan tillhandahåller. Det är den typen av mycket små, blygsamma kostnader. Säger man att allt detta ska vara förbjudet hamnar vi i en skola som jag tror att väldigt få föräldrar vill ha. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2010/11:303 om 8 Utbildningsminister (FP): har frågat mig om jag kommer att driva en linje där man motsätter sig ytterligare finansiering till Iter och hur länge jag och den är beredd att stödja om inte konkreta framsteg påvisas. Iter är ett globalt projekt för att gemensamt konstruera och använda en forskningsanläggning för kärnfusion det vill säga sammanslagning av atomkärnor som energikälla. Processen för kärnfusion skulle kunna erbjuda möjlighet till en säker, ren och i princip gränslös källa för energiproduktion. Den skulle kunna ge förutsättningar för långsiktig energiförsörjning som är klimatvänligare än de flesta kända och brukade alternativ. I det sammanhanget har en avgörande roll. drivs fusionsforskningsanläggningen , den så kallade Jet, utanför i som ett europeiskt samarbete. Där har konkreta framsteg påvisats, men för att komma vidare med forskningen krävs det en betydligt större anläggning än Jet. Detta är bakgrunden till att Iter byggs. Europeiska atomenergigemenskapen, Euratom, som består av EU:s medlemsstater, undertecknade tillsammans med , , , , och ett avtal om Iter. Enligt avtalet är Euratom värdpart, och det är som är värdstat för . Avtalet ger inte värdparten någon rätt att dra sig ur under de som avtalet löper. Det europeiska bidraget finansieras till av Euratom och till av värdstaten . Det innebär att , inklusive , genom Euratom måste följa sina åtaganden enligt de internationella avtal som har ingåtts med syftet att utveckla energi ur kärnfusion. grundade sig vid undertecknandet på kostnadsuppskattningar , som i sin tur utgick från en preliminär design. Efter uppdaterad design stod det klart att den totala kostnaden för det europeiska bidraget till Iterkonstruktionen skulle öka från till . Efter behandling i enades EU:s medlemsstater om rådsslutsatser enligt vilka det europeiska bidraget till konstruktionsfasen måste begränsas till ett belopp på , i stället för rapporterad kostnadsuppskattning på . Enligt rådets slutsatser ska också en plan för kostnadskontroll och besparingar genomföras och rapporteras . Rådet har enats om att ökade anslag om maximalt inom ovan nämnda ram behövs för åren 20122013 i förhållande till det som redan har anslagits genom EU:s innevarande finansiella perspektiv 20072013. För regeringen är det högst angeläget att EU:s medlemsstater gemensamt strävar efter fortsatt kostnadsreduktion och förbättrad styrning i syfte att minska de totala kostnaderna för projektet. har i direkta kostnader för perioden 20072010 bidragit med i årsavgifter för medlemskap i den organisation som utgör Euratoms så kallade interna Iterorgan, Fusion for Energy. Bidraget från Euratom till Iter finansieras via EU:s budget. 9 (V): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Jag tror inte att det är någon överdrift att säga att Iter är på väg att utvecklas till något av ett europeiskt sorgebarn när det gäller forskningspolitiken. Jag tycker att en mening i statsrådets svar är speciellt värd att lyfta fram en gång till. Den lyder: Efter uppdaterad design stod det klart att den totala kostnaden för det europeiska bidraget till Iterkonstruktionen skulle öka från till . På ren svenska kan man säga: Hoppsan, det blev dyrare. Det visar att projektet är bortom rimlig ekonomisk kontroll. Annars kan man inte plötsligt komma till en konklusion om att oj, här rök hastigt. Frågan är hur detta hanteras. har satt en ram på . Det är en svindlande summa. Frågan är om den kommer att räcka, när man ser på historia. Man kan jämföra med hur EU satsar på energiforskning generellt. Under det sjunde ramprogrammet finns ett som får runt . En betydande andel av dessa pengar går till olika typer av kärnforskning. Detta leder osvikligen hur man än räknar till en konklusion att kärnforskningen, inklusive fusionsforskningen, får mångdubbelt mer än all annan energi sammantaget inom den europeiska unionen. Frågan är om detta är rimligt. Den frågan vill jag gärna ställa till : Är detta en rimlig prioritering från Europeiska unionens sida? En annan viktig fråga att ställa sig är hur utsikterna för rimliga vetenskapliga resultat från reaktorn ser ut. Det skulle vara intressant att höra ministerns bild av hur man ser på de vetenskapliga framstegen. Vad hoppas ni på, ministern? Vilket år kommer det att bli produktion, genombrott eller någonting annat i denna forskningsverksamhet? Detta sker mot bakgrund av att vi lever i en akut klimatkris där vi måste minska utsläppen av växthusgaser. Vi har också skenande oljepriser som tär hårt på den europeiska ekonomin. I detta läge skulle vi behöva omfattande investeringar i förnybara energikällor. Det finns beprövade sådana som har kostnader som snabbt faller. Där ingår vindenergin, solenergin och naturligtvis möjligheterna att spara energi genom energieffektivisering. Om man satsade motsvarande belopp som man satsar på Iter skulle man nå ganska stora resultat i att minska beroendet av fossila bränslen och minska beroendet av oljeimport till den europeiska unionen. Därmed kommer frågan om inte detta är en gigantisk felsatsning om man inte kan förutse de vetenskapliga resultaten och om man lägger lejonparten av forskningspengarna till energiforskning på detta projekt. Jag menar alltså att det finns allt starkare skäl att ifrågasätta om är rimligt. Jag tror det är nog ingen vild gissning att man igen kommer att be om mer pengar till detta projekt. De två frågor jag skulle vilja fokusera denna del av diskussionen på är om ministern anser att det är en rimlig mix av energiforskningsmedlen från EU:s sida och hur man bedömer möjligheterna till vetenskapliga resultat i detta projekt. 10 Utbildningsminister (FP): Ja, jag anser att detta är rimligt. Det är väldigt dyra investeringar, det är ingen tvekan om det, men den stora anläggning för naturvetenskaplig forskning som nu tar på sig att bygga utanför kommer att gå på 1520 miljarder. kan ju fråga om det är rimligt och vad som är de garanterade vetenskapliga resultaten. Jag kan säga: Ja, det är rimligt, men jag kan inte garantera några vetenskapliga resultat. Det är nämligen innebörden i forskning. Om jag som politiker stod här och garanterade vetenskapliga resultat skulle jag grovt överskrida mina egentliga möjligheter att styra och påverka. Det är inte jag som åstadkommer vetenskapliga resultat. Vi gör dock självklart detta för att vi bedömer det som sannolikt att det går att få resultat och därför att de resultat man skulle kunna uppnå är så stora och omfattande att det bedöms rimligt gentemot investeringen. Om mänskligheten knäcker denna energiform så att vi kan använda den skulle, vad vi kan överblicka , en mycket stor del av världens energibehov tillgodoses med en ny energikälla som i praktiken är oändlig. Kan jag garantera detta? Nej, det kan jag inte. Möjligheten är dock väldigt stor. Jag vet inte vad har för erfarenhet av forskning. Min egen är begränsad, men jag är ansvarig för den och förstår så mycket att man inte kan garantera resultat av forskning. Det är klart att det är klimatkrisen som är själva utgångspunkten.