prot · GY0992 · 2011-04-27 00:00:00 — Frågan är varför Socialdemokraterna väljer att lägga ytterligare hinder i vägen för den svenska grisproduktionen, som redan är så utsatt. Vill man helt ta bort grisproduktionen från och bara ha importerat kött på svenska butikers hyllor? Tillsynen genom djurskyddskontrollerna har blivit bättre. Genom den nya reformen är tillsynerna säkrare, bättre och mer likvärdiga över hela landet. Det är något jag hoppas att också Socialdemokraterna tycker är bra. Det är inte kvantiteten antalet tillsynstillfällen som räknas utan kvaliteten på dem. 54 (S) replik: frågar om vi vill ta bort den svenska grisproduktionen. Nej, självklart inte. Vi tror att man behöver ställa höga krav. Om man helt och hållet kunde förlita sig på att alla kunde ta ansvar skulle vi inte behöva någon lagstiftning över huvud taget. Det blir ett konstigt sätt att argumentera. Däremot måste man när man ställer krav också göra andra förändringar som ger möjlighet att konkurrera, till exempel att införa en obligatorisk ursprungsmärkning. Där är dock inte med på banan. När det gäller tillsynen är det klart att kvalitet också spelar roll, inte bara kvantitet. Men när inte en enda grisgård i ett län har utsatts för kontroll är det något som är problematiskt. Inser inte också det? Jag undrar också över detta med minkarna. Det har gått lade fram sitt förslag. Till 2010 skulle situationen ha lösts. Det året är nu passerat. När tänker de borgerliga partierna agera? När tänker sätta ned foten och ställa sig på djurens sida? 55 (M) replik: Alliansen, den borgerliga regeringen och står alltid på djurens sida. Vi är nog djurens bästa försvarare, men vi är också producenterna största försvarare. Vi driver en politik som handlar om ansvar. Det är ansvar ur ett politiskt perspektiv, och det är ansvar för våra djur- och köttproducenter ute i . Vi tror att vi med gemensam kraft kan komma fram till något som är det bästa för alla parter. Allting löses inte genom lagar och regleringar. Med den lagstiftning som var kring djurskyddskontroller såg vi att man inte följde de regler som sattes upp, och då var djurskyddskontrollerna inte mycket bättre än de var . Det har snarare blivit bättre. Vi tror att svensk lagstiftning alltid ska gälla. Vi måste följa de lagar som beslutas i den här kammaren. När det gäller minkuppfödningen pågår det en utredning som håller på med. Vi inväntar vad utredningen kommer fram till. Det måste finnas vetenskap och kunskap bakom de beslut vi tar här i kammaren. Att ta ett beslut om att förbjuda pälsnäringen här är att ta ett förivrat beslut. Alliansregeringen står alltid på djurens sida, och det är något vi kommer att fortsätta göra. Vi är de största försvararna av svenskt djurskydd, och vi brinner för det vi tror på. Vi ska vara stolta över vår djurtillsyn i och över vår köttproduktion. Det är jag stolt över att kunna stå och säga här . 56 (MP): I vårt partiprogram slås fast att ideologi vilar på tre solidariteter: solidaritet med djur, natur och det ekologiska systemet, solidaritet med kommande generationer och solidaritet med världens alla människor. Att vi så tydligt manifesterar medkänsla med djur visar den djupa förankring som dagens debattämne, djurskydd, har i vårt parti. Bland det första som den nytillträdda borgerliga regeringen gjorde 2006 var att lägga ned . Det är en tydlig signal om var man står i denna fråga, oavsett vilken retorik man använder. Vi menar att myndighetsorganisationen för djurskyddet behöver stärkas så att djurens intressen inte kommer på undantag när de kommer i konflikt med andra intressen eller prioriteras ned när resurserna styrs över till verksamhet med mer högljudda förespråkare. Däremot tror vi inte att djurskyddet vinner på ständiga omfattande omorganisationer, och vi föreslår därför inte någon ny djurskyddsmyndighet. I stället föreslår vi en mindre förändring i form av inrättandet av en djuretisk ombudsman, en DjurO. Den ska verka för en god etisk grund, utvärdera djurskyddskontroll, ta fram artkaraktäristika, göra djuretiska årliga revisioner och ge djuretiska råd. ska fortsatt ha ansvar för att verka för ett gott djurskydd, fungera som en central kontrollmyndighet, anslå medel till djurskyddsfrämjande forskning samt vara förvaltningsmyndighet för djurskyddet och meddela föreskrifter. Vi menar också att den regionala djurskyddskontrollen behöver mer resurser såväl genom tillskott från staten som genom avgiftsfinansiering. För att inte tillskotten ska hamna på andra verksamheter inom länsstyrelserna behöver också reglerna för minimiintervall för djurskyddstillsyn återinföras så att länsstyrelserna får tydliga djurskyddsmål att leva upp till. Som vi hörde föregående talare säga tycker vi att det är glädjande att de borgerliga nu svängt och ändrat uppfattning om djurtransport och djursex. I motion MJ356 föreslår vi en lång rad åtgärder för att förbättra djurens situation. I kastreras cirka en och en halv miljon hangrisar. Det sker som vi hört när grisen är bara någon vecka och helt utan bedövning. Grisen riskerar att få infektioner och bråck av ingreppet. Att den känner smärta är säkert, eftersom nervsystemet är fullt utvecklat hos en liten gris. Kastreringen görs för att av de könsmogna hangrisarna utvecklar ämnen skatol, androstenon med flera som ger ett illaluktande kött. Från djurskyddssynpunkt är detta naturligtvis inte acceptabelt. Det är klart att det gör ont på grisen att bli skuren utan bedövning. Kastrering utan bedövning bör därför förbjudas. Immunokastrering innebär lägre dödlighet och högre köttansamling. Det väger upp den extra kostnad som det innebär. Alltså faller argumenten om näringens omedelbara död platt till marken. Kvar står egentligen bara att smågrisarna skriker när man tar i dem. Immunokastreringen måste ske två gånger. Det är ett litet stressmoment, men åtminstone tycker jag att de väger lätt i jämförelse. Det känns bra att utskottets majoritet delar vår uppfattning. Likaså delar utskottet vår uppfattning angående sex med djur och långa djurtransporter. Jag vill lyfta upp några andra frågor där vi inte har nått ända fram. Det är till exempel det lidande som slaktkycklingar utsätts för genom en så snabb tillväxt att skelettet och leder inte hinner med i utvecklingen, utan kycklingen går med ständig växtvärk. En färsk undersökning från SLU, , visar att kycklingar behöver större ytor vid uppfödningen. Vi vill se en översyn och förbättring av slaktkycklingshanteringen. En annan fråga är användningen av försöksdjur, där det användes drygt en miljon försöksdjur, främst fåglar och möss. Många av dessa djur utsätts för stort lidande. vill att alla djurförsök som kan innebära plåga för djuren successivt avskaffas och ersätts med djurfria metoder. En annan fråga vi särskilt vill framhålla är de djur som hålls för sina skinns skull. Framför allt är det minkarnas situation som vi vill åtgärda. Den frågan kommer en annan talare att lyfta upp längre fram i debatten. Jag yrkar bifall till utskottets förslag till beslut under punkt 6 om sexuella övergrepp på djur, under punkt 8 om kastrering av smågrisar och under punkt 11 om djurtransporter. 57 (FP): anordnade ett djurskyddsseminarium här i . Där debatterades flera av de frågor som vi här debatterar . Under seminariet deltog bland annat djurskyddsutredare , överdirektören vid och veterinär och också ledamot av . De tre lyckades på ett initierat och föredömligt sätt ta upp de viktiga frågeställningar som vi här hanterar . Att vi nu får en genomgripande utredning som, som det står i direktivet, ska ägna sig åt vissa problem inom djurskyddsområdet välkomnar jag. Senast detta gjordes var 1988. Det har skett en väsentlig utveckling på området och kommit ny kunskap under dessa som vi nu måste ta vara på. Innan jag går vidare på de områden där det krävs förbättringar vill jag betona att har kommit långt på djurskyddsområdet. Vi är otvetydigt ett av länderna med den starkaste djurskyddslagstiftningen, vilket vi har anledning att vara stolta över. För att travestera ett av partier är vi stolta men inte nöjda. På flera områden krävs en förbättring, vilket också lyftes fram på det folkpartiseminarium som jag nämnde. Jag vill nu ta tillfället i akt och lyfta fram några av dessa områden. Jag vill börja med övergivna och förvildade djur. Där lyfte utredaren fram den situation för bland annat katter som vi har hört om . Det är ett allt överskuggande problem. Det är hundra tusen katter som är hemlösa. Det är ohanterligt. Här har vi som politiker ett stort ansvar. Jag ägnade en del av de gångna dagarna att titta lite grann på och botanisera i vad tidigare jordbruksministrar har gjort i dessa ärenden. Jag såg att frågan om djurskyddslagstiftningen var uppe när var jordbruksminister . Där säger : Vi har skjutit det för att det ska bli desto bättre. Man ville analysera mer. Jag bläddrade vidare och kom fram då var jordbruksminister. Hon säger: Det krävs ett noggrant övervägande hur ett eventuellt ägaransvar ska utformas så att det blir effektivt. Sedan vet vi vad som hände 2006. Den nya alliansregeringen tar tag i problemen och tillsätter den utredning som vi nu snart får se resultat av. Det man kan säga efter mötena med utredaren är att det med all sannolikhet kommer att komma ett skarpt förslag vad gäller förvildade djur och katter. Det kan handla om märkning, registrering och att man lyfter fram ägaransvaret. Med detta vet jag att flera av mina folkpartikolleger som ständigt har motionerat i ärendet kommer att känna att det är tillgodosett. Jag vill där särskilt nämna min tidigare kollega som ofta tog upp den här frågan. Jag går vidare till frågan om tidelag. Vi måste poängtera att den lagstiftning som vi nu har inte räcker. Det är ett accelererande problem. var det 44 ärenden. Här krävs det att vi skyndsamt åtgärdar frågan genom att komma med ett skarpt lagstiftningsförslag. Det ligger också ett initiativ till det. Här kan jag inte hålla med som säger att vi har ändrat uppfattning. Alliansregeringen har här visat en stor öppenhet genom att ge utredaren ett särskilt uppdrag att titta på den här frågan. Vi vet också att det har förts diskussioner i kammaren om detta, och landsbygdsministern har indikerat vikten av en ny lag på området när det gäller förbud mot utnyttjande av djur för sexuella ändamål. Det är självklart. Naturligt beteende är en annan fråga som ständigt diskuteras, inte minst med tanke på när minkfrågan är uppe till debatt. kommer det ett klargörande och ett förtydligande också här vad gäller definitionen av vad ett naturligt beteende är. Vi har inte sett den slutgiltiga definitionen. Men grundansatsen var tydlig när vi hade seminariet. Det hela kommer att landa på forskning och beprövad erfarenhet. Utifrån detta är det viktigt att säga att djur har olika beteenden och olika behov, och det måste tillgodoses. Det finns något som sker allt oftare i vårt land och runt omkring i många andra länder och som är fruktansvärt. Det är när man avlar på så vis att det förorsakar djuren ett lidande. Vi fick ett exempel på hundar som avlas så att de får skrynkliga nosar, och det trycker på hjärnan på djuren. Här är det alldeles uppenbart att det krävs krafttag. Denna typ av avel kan vi inte acceptera. Vi kommer in på tillsyn. Jag tycker att det var befriande att lyssna på , som inte fortsätter att prata om att vi ska återgå till och ta tillbaka . Han ser i stället framåt, ser till vad vi kan göra framöver och kommer in på djurskyddsombudsmän. Jag ser att länsstyrelsernas tillsynsansvar och djurskyddsinspektörer är en form av djuromsorgsmän och djuromsorgskvinnor som är ute. Jag tror att kallade det för DjurO. säger däremot att ni är motståndare. Jag vet inte om ni tänker fortsätta att vara motståndare och tänka er att var det bästa. Jag satt själv i . var från början tillskyndare av tillblivelse. Men med den erfarenhet som jag och vi har ser vi nu det som har skett när lades ned och flyttades över till . I och med den satsning som man gjorde inom under ledning av känner jag en oerhört stor trygghet. Jag anser att djurskyddet har fått en stärkt ställning. Jag är alldeles övertygad om det när jag nu ser hur tillsynen går till. Det har varit barnsjukdomar. Vi känner till många sådana ärenden och de problem som fanns i början på flera länsstyrelser. Men ett är ändå säkert. Jag har ringt runt till flera länsstyrelser och även stämt av det hela under seminariet, och rättssäkerheten har ökat. Det är mer lika över landet. Man jobbar nu vidare med och alla länsstyrelser genom kunskap i ett Oskarprojekt. Länsstyrelserna kommer tillsammans att arbeta för en vårturné, där man satsar och jobbar på hur man ska kunna effektivisera inspektionerna och göra dem så bra som möjligt. Man har kommit fram till att man kan göra inspektionerna mer kvalitetssäkra. Man kan planera dem på ett annat sätt. Det var inte så i början. Många kritiserade också att pengarna inte räckte. Regeringen tillsköt medel 117 miljoner, 25 miljoner och 11 miljoner. Det skedde vid flera olika tillfällen. Många av oss har stor respekt för och hans kunnande och engagemang. Han bejakar att tillsynen flyttades över, men han är också kritisk till medlen och säger att det behövs ytterligare medelsförstärkning. Vi har satsat på djurskyddskontrollregister och djurförbudsregister. Det händer mycket här. Jag känner att med de planerade inspektionerna och den nya kunskapen kommer detta att landa och bli riktigt bra. Det finns flera områden som jag skulle vilja belysa ytterligare, så jag tar det lite snabbt. När det gäller minkar vill jag säga något om den utredning som gjordes för av och som gav minknäringen . Det är klart att jag känner en djup besvikelse över att näringen inte tog det ansvar som jag hade förväntat mig. blir det bindande och skarpa föreskrifter. Det kommer att handla om utbildningskrav, miljöberikning och utfodring. Veterinär kommer att kopplas till näringen. Vi kommer att få se dessa olika åtgärder. När det gäller huruvida det blir vattenbad eller inte kommer också detta att grunda sig på vetenskap och forskning. Det får vi ser när vi ser föreskrifterna. Jag utgår från att de som inte lever upp till föreskrifterna inte ska fortsätta. De har redan visat att de inte är beredda att vara seriösa företagare. Då har de inget berättigande. Men företagare som följer detta och som satsar på djurskyddet ska ha möjligheter, och här ifrågasätter jag inte om man föder upp djur för sällskap, för äggproduktion eller för päls. En del för fram att det skulle vara oetiskt att ha päls. Det tycker inte jag att vi som politiker ska ha synpunkter på. Det är djurskyddet vi ska ha synpunkter på. Det är oacceptabelt att vi fortsätter med kastrering utan bedövning. Självfallet ska vi jobba vidare. Direkt efter valet fick i sitt regleringsbrev krav på att utveckla system och teknik för smärtfri kastrering. kommer det fram olika tekniker. Vi politiker behöver inte peka på vilken typ av bedövning det ska vara och om det ska vara immunvaccinering eller bedövning. Det vi som politiker klart ska tala om är att det ska vara smärtfritt. Man ska inte åsamka djur lidande. är det en frivillig överenskommelse på gång . Den har redan påbörjats. Djurhållare får nu bedöva. Det känns som att öppnar redan öppna dörrar. Här är vi överens om att vi satsar på djurskydd och att det ska vara bedövning. Slutligen: Vi har definitivt inte ändrat uppfattning om djurtransporter, och ! Är det någon fråga vi har kämpat för är det att minimera behovet av djurtransporter, men när de sker ska de ske på ett sätt så att djuromsorgen och djurskyddet står i centrum. Ett gott djurskydd handlar till största delen om ägaransvar, men också om utbildning, om forskning om djurs beteende och behov och om klara lagar och regler. Med detta yrkar jag bifall till reservation 8 och i övrigt till utskottets förslag i betänkandet. I detta anförande instämde (FP). 58 (S) replik: Jag tycker att man måste imponeras av det engagemang och den glädje som lyckas uppbåda för regeringens djurskyddspolitik. Det ska man ändå ge henne! Jag har ingen erfarenhet av att sitta i styrelsen för . Men det finns en tanke med att ha en djurskyddsmyndighet som regeringen hade kunnat förvalta en tanke om att ha en myndighet som är fristående från näringen på ett annat sätt än vad kan vara. När det gäller tillsynen är det precis som jag och var inne på; kvaliteten i tillsynen spelar roll. Man kan dock inte bortse från antalet. Ser man till antalet kontroller är omorganiseringen ett haveri. Det har gått från 23 018 kontroller 2008 till 12 2010. Det är ett misslyckande. Många inspektörer runt om i landet är förtvivlade över att inte hinna med. De upplever att de har för lite resurser. Där behöver regeringen göra något. När tänker regeringen göra något? talar mycket om att man behöver utreda och tillföra ny kunskap. Det håller jag med om; man ska ha stor respekt för utredningar och forskning. Men måste man sätta ned foten politiskt och visa vad man vill åstadkomma. Det gäller i minkfrågan. Det har bedrivits omfattande forskning, och man har tagit fram flera utredningar som pekar på att något behöver göras. Man behöver sätta ned foten. Vi har varit beredda att göra det i . När tänker de borgerliga partierna sätta ned foten i denna fråga? 59 (FP) replik: När det gäller är det sant som sade inledningsvis: Det skulle kunna fungera väl att ha en fristående myndighet. Men med erfarenheten av alla de konflikter som den dåvarande skapade var det inte hållbart. Kunskapen tog man med sig in i nya arbetsupplägg med att förvalta djuromsorgen och djurskyddet. Jag upplever att man har gjort det på ett mycket professionellt sätt, och jag känner stor trygghet. När det gäller tillsynen är antalet inte det väsentligaste. Det handlar om kvalitet, riskbedömning och om att kontrollera rätt. Till syvende och sist ligger ansvaret för djuromsorg och djurskydd på varje enskild djurägare. En del skaffar djur, är det sällskapsdjur, utan att vara medvetna om vilket ansvar de tar på sig. Djurägaren har huvudansvaret. Tillsynen handlar om riskkontroll, och då kan man minimera antalet. Man går där det har blivit anmälningar, och man tar riskkontrollgrupperna. Då sparar man resurser. Länsstyrelserna förvaltar resurserna. De får en påse pengar och har möjlighet att styra efter behov. Vi har satt ned foten vad gäller minkuppfödning, vilket jag nämnde. kommer föreskrifter, och de som inte kan följa dessa har inget berättigande. Man måste leva upp till djurskyddskraven. 60 (S) replik: Det är viktigt att betona ägaransvaret. Jag ser dock ingen motsättning mellan att betona ägaransvaret och att ha en fungerande djurskyddstillsyn. För många djurägare är besöken av en inspektör som kan ge råd, tips och vägledning en viktig del i att ta ansvar för djuren. Jag pratade med en vän till mig hemma i som har hästar. Han var bekymrad över att inspektörerna inte längre kommer. Han såg inspektionerna då han fick råd och vägledning som en viktig del i omsorgen om hästarna. Det är också en del av detta. Jag upplever inte på samma sätt som att de borgerliga partierna har satt ned foten i minkfrågan. Man får olika budskap beroende på vem man talar med. rev de borgerliga upp ett lagförslag i väntan på mer information. har vi den information vi behöver för att sätta ned foten. Det finns en poäng med att man från säger att nu får det vara bra; nu är det så här. Regeringen är dock inte beredd att sätta ned foten. 61 (FP) replik: När det gäller den väl fungerande tillsynen kommer länsstyrelsernas planerade inspektioner som kan börja ske att betyda mycket. Något som också är viktigt och som jag nämnde i mitt anförande är det arbete som bedriver tillsammans med länsstyrelserna i . Det handlar om kunskap men också om bemötande. Det är en dialog när man kommer ut som inspektör; det är viktigt. Man ska ha de medel man behöver och se till att utnyttja dem på optimalt sätt. Det som är kontrollens och tillsynens huvudsakliga uppgift är den riskbedömning jag har varit inne på. Man ska kontrollera där det behöver kontrolleras. Egenkontrollen som många företagare, djurskötare och djuruppfödare har kan man kontrollera. Vad gäller minkarna har jag tagit upp de viktiga föreskrifter som kommer. har ingen mer replik, men det hade varit intressant att få reda på vad Socialdemokraterna menar med att ha satt ned foten. Vill ni att minkuppfödningen ska upphöra bums? Eller ser ni att det finns seriösa uppfödare och att det är okej att föda upp djur för päls så länge det finns en god djuromsorg? Vad är grunden i er politik? 62 PER ÅSLING (C): Djur ska ha det bra och skötas väl. är ett av de länder i världen som har bäst skydd för djur. och alliansregeringen jobbar för att vi ska ha samma goda djurskydd i hela EU. En ko utanför ska ha det lika bra som en ko utanför . Det är av stor vikt att fortsätter driva djurskyddsfrågan i EU och håller efter så att andra länder följer överenskomna beslut. Som föregångsland är det värdefullt att har ett starkt djurskydd i alla led, både när det gäller lagstiftning, branschpraxis och i utövandet på enskilda gårdar. ska i alla sammanhang och inom EU arbeta för att de svenska ambitionerna ska vara riktmärke för övriga länder. Ett starkare djurskydd i andra länder utjämnar den nu snedvridna konkurrensen. För att behålla och öka den svenska djurproduktionen är det angeläget att svensk lag inte inför ytterligare pålagor för en redan hårt utsatt näring. Vi måste värna den svenska djurproduktionen så att inte fler gårdar slås ut, för då blir följden att importen ökar av kött och mjölk från djur som har haft det sämre. Jag ställer frågan: Vad har vi då vunnit? En sådan risk föreligger med det tillkännagivande som oppositionen nu enats om och som gäller ett nationellt förbud mot kastrering av smågrisar utan bedövning. Om det skulle ha undgått oppositionspartierna kan jag meddela att svensk grisnäring går på knäna. Statistik från Svenska Djurhälsovården, som samlar en stor del av landets grisuppfödare, visar att av organisationens medlemmar lagt ned sin verksamhet . Det motsvarar ett grisföretag per dag. I kölvattnet av den tyska dioxinskandalen får jag nästan ta emot telefonsamtal från förtvivlade bönder med en enda uppmaning: Gör något! Det vore djupt olyckligt om en lag mot kastrering blev svar. Att lägga ännu mer sten på bördan gör inte saken bättre. Avvecklingen av svensk grisnäring är ett allvarligt hot mot jobben, tillväxten på landsbygden och mot svenska konsumenters möjlighet att hitta svenskt kött i kyldiskarna. Låg mig göra kammaren observant på att tillsammans med grisnäringen i redan skapat ett frivilligt avtal med målet att all kastrering genom operation av grisar ska upphöra 2018 och att ett delmål är att kastrering ska utföras med bedövning . Det är en frivillig överenskommelse som vi i välkomnar. Låt oss invänta resultatet från denna gränsöverskridande överenskommelse innan vi går fram med ett ensidigt nationellt förbud. Sedan får vi återkomma till om det skulle visa sig att den frivilliga överenskommelsen inte får önskad effekt. Vad gäller tillkännagivandet om att regeringen ska ta initiativ för att korta djurtransporterna är det något som regeringen redan arbetar aktivt med. Men det är frustrerande att beslutsprocessen inom EU tar så . Därför är det angeläget att frågorna har fortsatt hög prioritet. Det måste ändå konstateras att svenska regeringar har arbetat föredömligt gentemot övriga EU-länder för att driva frågor om djurtransporter och god djurhållning. satte som jordbruksminister dessa viktiga frågor på den europeiska dagordningen. Det har börjat röra på sig i , och det är den rörelsen vi behöver hjälpas åt att förstärka. Jag är övertygad om att det är näst intill konsensus mellan partierna i den här kammaren i dessa frågor, vare sig det handlar om transporttider, viloperioder eller utrymme. Den har också tydligt deklarerat att den tänker arbeta för bättre djurskyddsregler vid transporter i kommande förhandlingar. Landsbygdsministern brukar ofta framhålla att det är bättre att transportera kött än levande djur.