prot · GY0984 · 2011-04-07 00:00:00 — är det ont om pojkar i stallen och på gymnastikmattorna och ont om tjejer i hockeyhallarna. Det finns kvar gamla könsmönster som måste brytas. Självklart har vi en hel del att jobba med. Vad gäller det grundläggande ekonomiska stödet får kvinnor och män samma stöd, men männen får generellt större sponsorintäkter och pengar från tv-rättigheter. På RF-stämman beslutades att ge Riksidrottsstyrelsen i uppdrag att utvärdera det hittillsvarande jämställdhetsarbetet och utifrån resultatet lägga fram ett förslag till ny plan på stämman . Vi bör därmed vänta och se vad resultatet av utvärderingen av RF:s tidigare jämställdhetsplan ger och hur den nya jämställdhetsplanen ska se ut för att ta oss vidare. Det är viktigt att alla som vill idrotta ska ha rätt till detta. Därför antog RF-stämman 1995 idéprogrammet Idrotten vill. I programmet, som uppdaterades 2009, uttrycks tydligt att alla som vill ska ha rätt att vara med i föreningsdriven idrottsverksamhet oavsett nationalitet, etniskt ursprung, religion, ålder, kön eller sexuell läggning samt oavsett fysiska eller psykiska förutsättningar. Den nya visionen och värdegrunden för idrottsrörelsen antogs på RF-stämman 2009 och medför att gör en utbildningssatsning på värderingsfrågor inom idrotten. Under dessa utbildningar tas hbt-frågorna upp. är Sisus mål att 2 500 föreningar ska jobba med dessa värderingsfrågor. Det var ett stort medialt intresse när gick ut med att vara homosexuell. Jag tror och hoppas att detta är ett steg i rätt riktning. Ungdomar behöver förebilder att relatera till. Slutligen, fru talman, är fantastiskt när det gäller idrott. Vår bredd bidrar till bättre folkhälsa och fostrar den uppväxande generationen i ansvarstagande och social träning. Med dessa ord vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet KrU7. 6 (S) replik: Jag vill följa upp den fråga som jag ställde i mitt anförande. Ser du, , den utveckling som sker i samhället ? Ser du vilka konsekvenser det kan få långsiktigt? Oerhört många människor, familjer, lever under knappa omständigheter och har svårt att få det hela att gå ihop när kostnadsutvecklingen för att utöva idrott blir dyrare och dyrare . Om vi har ett samhälle som rivs isär tappar vi många, kanske en eller en eller någon annan, ur framtidens ungdomsgeneration som skulle bli våra nya stjärnor. Ser du den utvecklingen? Om du ser den, vad vill du då göra åt det? 7 (M) replik: Jag ser inte den bild som du målar upp, . Jag har inte samma uppfattning som du tydligen har om hur ser ut. Däremot kan jag säga att om man jämför vår satsning Idrottslyftet med det förslag som ni hade gällande Handslaget ser jag ingen skillnad mer än att vi har satsat det dubbla jämfört med vad ni satsade på Handslaget. Jag har en fråga till dig, . Vad är skillnaden mellan ert förslag om Handslaget mot vårt Idrottslyftet, förutom att ni inte nämner någon summa i er motion? 8 (S) replik: Handslaget kom först och sedan kom Idrottslyftet. Ni tog så att säga över själva förslaget. Ni har ändrat på begreppen på flera politiska områden. I stället för folkrörelse säger ni det civila samhället. Det kommer av en diskussion om att avsossifiera gällande ord och begrepp. Det är alltså ingenting konstigt rent generellt. Ni byter bara till ett annat ord, men det är fråga om samma sak. Vi vill kraftsatsa ytterligare, och det pekar vi på i vårt program. Jag bjuder in er till en diskussion om att öka anslaget till Idrottslyftet, eller till Handslaget. Vi ser de långsiktiga konsekvenserna i ett samhälle där utanförskapet och barnfattigdomen ökar. Det är så det ser ut . Jag hoppas att vi tillsammans kan åka ut och titta på den verklighet som finns utanför , i hela landet, och att vi kan skapa en idrottspolitik som står för den framtida inriktningen, kan skapa möjligheter för det svenska idrottsundret. Idrottsundret kom från folkhemsbygget som skapade förutsättningar för många ungdomar att satsa på, pröva på, sin idrott genom att skolan hade många aktiviteter, såsom friluftsdagar. drar skolan ned på dessa aktiviteter eftersom man vill satsa på de teoretiska ämnena. Jag tror att teori, praktik, fysik och folkhälsa behöver hänga ihop för att vi ska få duktiga ungdomar som växer upp till demokratiska vuxna individer i samhället. Det är den verkligheten jag hoppas att ser och att vi kan föra ett resonemang om hur utvecklingen ska ske mot ett bättre, starkare och mer jämställt . 9 (M) replik: Jag åker mer än gärna runt med och kollar hur det ser ut i . Då kanske vi får en gemensam bild. Min fråga är dock hur mycket mer ni hade tänkt satsa på anslaget, . Ni skulle tydligen satsa mer än vad vi satsar på Idrottslyftet. 10 HANS (FP): Idrotten är en stor folkrörelse och en viktig del av våra liv. Det är både stimulerande och roligt att vi har en så bra och aktiv idrottsrörelse i . Det är dessutom bra för folkhälsan. Jag ska börja med att yrka bifall till betänkandet KrU7 Idrott, friluftsliv och spelfrågor. Satsningen Idrottslyftet är inne på det sista av totalt . har utbetalats , sammanlagt 2 miljarder. Huvudinriktningen har varit att få barn och ungdomar att börja idrotta och att få fler att idrotta längre upp i åldrarna. Arbetet har utgått från ett jämställdhets- och jämlikhetsperspektiv för att på så sätt öppna dörrarna för fler. Därför har man arbetat med att utveckla förbund och föreningar, att öka tillgängligheten till anläggningar och idrottsmiljöer, att rekrytera och utveckla ledare och att samverka med skolan. I Idrottslyftets riktlinjer för ökad tillgänglighet till anläggningar och idrottsmiljöer står att , , ska ha stor öppenhet för nytänkande och alternativa former av idrottsmiljöer. Inom ramen för detta stöd har RF, som framgår av betänkandet, beviljat medel till ett par skateboardparker. Dessutom har RF initierat drive-in-idrott, som genomförts i sju distrikt och i totalt 17 olika områden. Drive-in-idrott kan beskrivas som organiserad spontanidrott och riktar sig i första hand till icke-idrottsaktiva ungdomar och till områden som har en ungdomsrelaterad helgproblematik. Det är ett sätt att erbjuda ungdomar en meningsfull fritidsverksamhet. Regeringen har i budgetpropositionen angett att satsningen Idrottslyftet bör få en fortsättning och att ska avsättas . Den fortsatta satsningen bör enligt regeringen ha en ännu närmare koppling till skolans arbete för att främja fysisk aktivitet och goda motionsvanor. Satsningen bör enligt regeringen breddas till att även stödja andra typer av motionsaktiviteter än idrott, till exempel genom samverkan med friluftsorganisationer. Som framgår av betänkandet har RF till regeringen lämnat en övergripande beskrivning av hur man vill arbeta vidare med Idrottslyftet . Där framgår att man har målsättningen att arbeta i den riktning som regeringen föreslagit, med de intentionerna. RF anger att det finns anledning att tydliggöra och stärka förbundens och föreningarnas prioriteringar av verksamhet för ungdomar samt att satsningen dessutom måste få en starkare fokusering på mångfald så att olika grupper i samhället bättre inkluderas i verksamheten. RF anger vidare att de fortsatta satsningarna tydligare ska genomsyras av ett barnrättsperspektiv och att flickors och pojkars möjlighet till lika villkor bättre ska uppmärksammas och tillgodoses. Det är viktigt även ur ett jämlikhetsperspektiv. När man, fru talman, tittar på detta med jämställdheten inom idrotten ser man att det finns mer att göra, även om mycket görs. Det framgår att idrottsrörelsen har som mål att kvinnor och män ska ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter på alla nivåer och inom alla områden samt att deras idrottsutövande ska värderas lika. Dessutom finns delmålet om att inget kön ska vara representerat med i styrelser och på ledande positioner. I fråga om styrelserepresentation har RF konstaterat att det målet inte har uppnåtts. På RF-stämman beslutades därför att ge Riksidrottsstyrelsen i uppdrag att utvärdera det hittillsvarande jämställdhetsarbetet och utifrån resultatet av utvärderingen till den nu nära förestående stämman lägga fram ett förslag till ny plan. Det är viktigt att idrottsrörelsen fortsätter med jämställdhetsarbetet . När det gäller frågan om resurser får enligt RF kvinnor och män samma grundläggande ekonomiska stöd. Men eftersom det är fler pojkar och män än kvinnor inom idrotten blir det i kronor räknat mer till pojkar och män. Det är värt att ha det i beaktande också. vill vi ha ännu fler flickor och kvinnor som idrottar, så att man därmed uppnår samma summa. Beträffande frågan om flickor får sämre träningstider än män kan konstateras att det i forskningsrapporter som gjorts av RF utifrån en modell av vilka tider som är mest attraktiva har visat sig att flickor och pojkar får ungefär lika bra träningstider. Detta är mycket positivt, efterlängtat och glädjande. Jag har själv två döttrar som idrottar och har märkt tendensen att det blir bättre. Jag skulle också vilja uppmärksamma det positiva arbete som ska göras för att ska få fler stortävlingar, fru talman. I en unik satsning samarbetar , , samt och under namnet Sweet Spot i en internationell lansering av som det framtida landet för stora idrottsevenemang. Om detta kan vi läsa i Idrottens Affärer. Där har man även tagit upp att regeringen anslagit för att främja internationella evenemang i via ett beslut som är gammalt. kommer pengarna till användning. Via ett förhöjt anslag för stöd till idrotten har uppgiften att hantera de här miljonerna. Det var i propositionen Statens stöd till idrotten som regeringen bedömde att det är viktigt att främja internationella idrottsevenemang i , särskilt sådana evenemang som bidrar till att idrottsliga och andra positiva värden uppstår. Behovet av stöd till arrangörer för att fler internationella evenemang inom skilda områden ska förläggas i har uppmärksammats här i i många olika sammanhang. Konkurrensen om dessa evenemang är större och större. Inom idrottsområdet är det väldigt hård konkurrens. Det gäller hela kultursektorn, men just idrotten har särskilt tuff konkurrens. RF har inte egna pengar till att finansiera sådan här marknadsföring, men de 10 miljonerna från regeringen räcker en bra bit. kommer de att användas genom att de fyra aktörerna också anslår egna pengar, men även genom att man har en PR-grupp som ska verka på internationella evenemang och som tittar över möjligheterna att berätta om styrka och förmåga att arrangera internationella evenemang. Detta är den slagkraftigaste satsning på att få hit internationella evenemang som gjorts sedan försöken att få hit till . Att få internationella evenemang till är viktigt därför att det är en oöverträffad möjlighet att visa upp landet, idrotten, en stad och en region. Detta är en sak som man har uttalat är viktig, och det har vi också talat om här i . Besökarna kommer till staden och landet för att titta på tävlingarna. De spenderar såväl tid som pengar, och ofta kommer de tillbaka. Många städer och länder har insett detta och satsar därför mycket pengar på att få evenemang till sitt land. ska vi därför visa upp vår styrka på idrottsevenemanget Sport Accord Convention, en mötesplats för alla länder, i och i . Det har visat sig hur viktigt det är att ha stora tävlingar i . Inte minst gäller det framgångarna med , som hölls i . Det var en publikfest med sportsliga framgångar som ledde till ett rejält uppsving för handbollsintresset i . Dessutom visar den första sammanställningen att gav en ekonomisk jackpot till svensk handboll. ska fördela vinsten på tre huvudområden: fortsatt satsning på talangutveckling för att kunna behålla position i världstoppen, direkta satsningar i rekryterings- och utvecklingsarbetet för att ta vara på VM-succén samt medel till en fond för framtida behov. Om detta kan vi också läsa i Idrottens Affärer. Det känns skönt att veta att handbollen på detta sätt kan fortsätta att utvecklas, vilket förstås också kommer att leda till att fler av våra barn och unga kommer att få inspiration till att börja spela handboll. 11 (V) replik: När står här och pratar lyfter han fram vissa frågor som jag tycker är belysande för hur den borgerliga alliansregeringen egentligen tänker. En sak som han lade mycket tid på var Idrottslyftet. Men vi ska komma ihåg att Idrottslyftet är utvecklingspengar. Det är jättebra pengar; det finns behov av dem. Men den grundläggande verksamheten bygger inte på sådana pengar. Det är ingen som har kommenterat detta med kommunernas ekonomi , vad jag vet. var inne på hur det ser ut i verkligheten. Vilken verklighet bygger vi ? Vilket samhälle bygger vi? På något sätt ska vi motverka en sak med utvecklingspengar när den grundläggande politiken leder åt ett annat håll. Den motsättningen finns i den borgerliga politiken. Det skapar samhällen med större klyftor och med fler människor som inte har pengar att lägga på idrott. Vi tar ifrån dem möjligheten att få stöd och pengar till att idrotta. Det är det som är problematiken. Man klär in detta i vackra ord; detta ska alla komma i åtnjutande av. Men i praktisk politik blir det på ett annat sätt. Detta är oerhört stötande på många sätt. Likadant är det när man kommer in på stora idrottsevenemang. Jag tycker att de är jättebra, men man måste också komma ihåg att i den här utvecklingen finns den rent kommersiella idrotten i centrum. Ju mer vi kommersialiserar idrotten, desto svårare blir det för den ideella sektorn att ta utrymme. Det kan gynna den ideella sektorn också, genom att man får uppmärksamhet och fler som vill idrotta, men om det inte finns möjlighet att idrotta i alla fall får det motsatt effekt. Detta är någonting som denna regering har jätteproblem med att lyfta fram och få något slags konsekvens i. Jag skulle vilja veta hur tänker när det gäller att se till att alla som kan och vill idrotta verkligen får möjlighet att göra det rent ekonomiskt. 12 HANS (FP) replik: Jag tackar för repliken. Vi har en gemensam syn på att idrotten är viktig. Jag har varit engagerad i dessa frågor . Kommunernas ekonomi har vi lite olika syn på. Det har varit ett antal tuffa år för kommunerna ekonomiskt, precis som för samhället i stort, men vi ser nu att många kommuner gick med ekonomiskt överskott 2010. Det ska förhoppningsvis bli bättre. Det är förstås också upp till kommunpolitikerna att prioritera när de lägger pengarna. I enlighet med det kommunala självstyret har de naturligtvis rätt att hantera pengar. En sak som jag tycker är bra är att vi har infört jobbskatteavdragen. De har givit ökat ekonomiskt utrymme för personer som har lägre löner. De får mer kvar i plånboken, bland annat att använda till sina barns idrottsverksamhet. Sådana åtgärder är förstås viktiga. Man får ett ökat personligt utrymme. Vi från staten vill satsa genom att lägga pengar på Idrottslyftet . Det ger en tydlig möjlighet att bredda kontakten exempelvis med skolan, så att man den vägen kan stimulera fler till att vilja börja idrotta. Det är en viktig poäng med det hela. När det gäller internationella evenemang tycker jag att det är bra att vi nu arbetar vidare med att få dem till på det här viset. Man bildar den här gruppen som på ett strukturerat sätt tar ett stort steg i rätt riktning. Det är klart att det kommer att stimulera fler till att vilja börja idrotta. Dessutom är det bra för samhällsekonomin med stora internationella evenemang i landet, som visar. 13 (V) replik: Jag känner igen det resonemang som för fram: Vi har haft en finanskris, kommunerna har haft överskott och så vidare. Men hur tänker man i de kommuner där man håller igen? Man är rädd, för att man inte vet hur mycket pengar man kommer att få. Det sker i taget. Som ansvarsfull kommunpolitiker vågar man inte göra någonting. Man får ett överskott i stället. Det är klassisk kommunpolitik. Det som är förvånande är att ni verkligen inte vill se problemet: Barn med föräldrar som har jobb inte alla, för en del är lågavlönade, men många kan idrotta, men så fort föräldrarna är arbetslösa eller sjuka tas möjligheten bort. På väldigt många håll hamnar man där. Det är det som är klassklyftan och problematiken. Hur gör vi för att ge alla barn möjligheten? Med den politik som denna regering för går inte det. Det är uppenbart. Flera har varit inne på hur det ser ut. Plånboken avgör mer och mer vilka som kan och får idrotta, oavsett vad man vill. Det är något genomgående, även när det gäller idrottsverksamheten. Det blir kosmetika när man pratar om att jobbskatteavdraget ger fler möjlighet att göra saker. Det ger också fler som inte får möjlighet att göra det. Klyftorna blir större. Det är detta som är dilemmat. Dessutom får kommunerna det svårare att stödja dem som har behov och som har små inkomster när det gäller idrottsverksamhet, och då finns inte de pengarna heller. Det dilemmat går inte att lösa om man inte ändrar politik. Detta är det stora dilemma som idrottsrörelsen står inför. Även om EU:s olika påfund kommer att påverka idrottsrörelsen är det detta som är den stora stötestenen när det gäller idrottsverksamheten. 14 HANS (FP) replik: När det gäller EU och momsfrågan är vi i riksdag överens om att vi ska kämpa för att få behålla de villkor vi har för våra ideella föreningar, så att idrotten kan få verka som den har gjort. Vi tycker ju överlag att detta är positivt, och det är väldigt bra. När det gäller det som tar upp om kommunernas ekonomi och enskilda hushålls ekonomi håller jag med. Den stora klyftan i går egentligen mellan dem som har jobb och dem som inte har det. Visst är det så. Arbetet med att skapa förutsättningar för att fler ska få ett jobb är det grundläggande för att lösa det problemet. Ju fler som har jobb, desto fler har också en bättre ekonomi och kan göra fler saker för sig själva och sina barn. Vi ska också ha rimliga trygghetsförsäkringar så att man kan få en rimlig ersättning när man är utan jobb, så att man även kan leva ett drägligt liv. Det är vi också överens om här i . Detta med kommunernas ekonomi är en prioriteringsfråga. Men ju mer vi får människor i arbete, desto bättre blir kommunernas skatteintäkter, och i motsvarande grad minskar deras utgifter för socialbidrag. Det är alltså också ett sätt att stärka kommunernas ekonomi genom att hela samhällsekonomin går bra. satsar vi här i staten regeringen och på sådant som breddar möjligheterna att idrotta för flera. 15 (C): Jag ska börja med att yrka bifall till utskottets förslag. Jag log lite igenkännande när jag lyssnade på beskrivning av knattematcherna. Visst är det något fascinerande med kraften och bredden i svensk idrott? Det tror jag att vi alla är överens om oavsett vilka partier vi tillhör. Det visar mycket av debatten i idrottsfrågor både tillbaka i tiden och i nutid. Idrotten som aktivitet är naturligtvis en stimulans i sig både för den som utövar den och för den som tittar på den. Ur vårt perspektiv är den också viktig för en fostran i tolerans och jämställdhet. Även om det finns brister i det arbetet, vilket har beskrivits här från talarstolen, är idrotten ändå en kraft som förenar och skapar gemenskap i samhället. Det tycker jag att vi ska ta vara på, förutom det folkhälsoperspektiv som vi gärna har på den frågan. Idrotten börjar tidigt i livet i skolan, i knattefotbollen eller ridskolan. Det är klart att vi är angelägna om att det finns både en bredd och en spets i detta. Jag tror att det finns 600 000 ideella ledare i idrottsrörelsen. Det är en väldigt stor grupp människor som gör insatser som vi alla i samhället har nytta av, och då framför allt dem som idrottsaktiviteterna vänder sig till. Från vårt partis sida vill vi fortsätta diskutera frågan om någon form av avdrag eller skattefri ersättning till klubbar för de fasta kostnader som ofta ligger i det ideella ledarskapet. När sätts på sin spets och ett enat , oavsett vilket parti vi tillhör, ställer sig upp och protesterar mot detta och vår regering på olika sätt gör vad man kan för att stoppa dessa i vårt tycke vansinniga tolkningar av regelverket är det klart att det finns en samsyn. Vi kommer inte att släppa den frågan. Jag tror mig veta att regeringen fortsätter att driva på på samma sätt som man gör från annat håll. Där är vi överens. Däremot ska man inte se detta som ett bevis för att vi inte ska vara med i Europeiska unionen, som gör och där man från gemensamt med den yttersta vänstern har en enormt negativ syn på Europeiska unionen. Det är olyckligt att detta stärker den isolationistiska politik som de vill föra. Jag stöder i stället den linje som vi från sida har försökt driva , nämligen att ha ett smalare men också vassare EU, där man kanske sysslar med rätt saker och till exempel har klarat av att bekämpa miljöhotet eller åtminstone har kommit långt i de europeiska länderna i kampen mot klimatförändringarna. Det är där som EU gör de stora insatserna. Därför vore det väldigt olyckligt att anföra momsreglerna som ett skäl att inte ha ett internationellt samarbete. I debatten har flera talare från vänstersidan sagt att våra inkomstskattesänkningar skulle ha skapat en situation där man har fått det mycket sämre. Det är ett mantra som upprepas . Jag skulle vilja påstå att de skattesänkningar som en undersköterska, kanske en ensamstående, har fått, med , har gjort att den familjen har fått bättre möjligheter att tillsammans eller enskilt utöva olika fritidsaktiviteter. Det har snarare fått den effekten. Att man har fått mer pengar i sin plånbok måste ju innebära att man också har mer pengar till idrottsverksamhet eller andra intressen. Det är min tolkning. Vi har dessutom satt ett tak för att skattesänkningarna ska ge mer effekt för dem som har låga och medelstora inkomster. Man kan förstås ha synen att det alltid blir en försämring så fort man sänker en skatt, men det är möjligt att gör en annan tolkning, om jag nu ska försöka utläsa hur diskussionerna går inom socialdemokratin i den här frågan. Sedan verkar man tycka att sponsring är ett problem. Jag skulle snarare vilja säga att sponsring för många små klubbar har inneburit att man har kunnat göra mycket mer av sin verksamhet. Jag tycker att jag ser det på den lokala fotbollsklubben där jag bor, och det finns flera sådana exempel. Det är likadant på kultursidan. Det här är väl ett exempel på att näringslivet också har ett ansvar att bidra till idrottsrörelsen lika väl som vi från staten och kommunen bidrar. I gårdagens debatt sade jag att jag tycker att man ska se en satsning på exempelvis operan på samma sätt. Det är inte bara en offentlig angelägenhet. Avslutningsvis ska jag ta upp spelpolitiken, som också finns med här. För vår del vill vi se att vi fortsätter att släppa in fler aktörer som vi har . Vi tycker att de pengar som kommer in på det här området också ska kunna användas för insatser mot spelmissbruk. Man kan släppa in fler aktörer men det ska vara med ett licenssystem. Vi tror att det skulle vara en anpassning till vår tid och till de förändringar som sker som man är ansvarsfull i hanteringen av spelfrågorna. 16 (S) replik: Ser inte det jag ser i samhället? Vi kommer ju från samma område i . Med de gigantiska skattesänkningar ni har genomfört som ni har försämrat och förstört socialförsäkrings- och a-kassesystemen ställs människor mot varandra. Jag har alltid levt efter tesen att om man hjälper den som har det sämst i samhället får alla det lite bättre. Men ni gör precis tvärtom. Och bakom den kvinna eller man som förlorar sitt arbete eller blir sjuk finns en familj. Det finns barn och ungdomar som blir drabbade av att de inte likt kompisarna kan få vara med på idrottsarrangemang, kanske få se en fotbollsmatch eller vad de nu vill göra. Skolan tar bort friluftsdagar och försämrar möjligheten att få en anknytning till idrotten och få en aktiv fritid. Man skär alltså på båda delarna, och det är det jag menar: Om samhället ska hänga ihop måste alla vara med och bidra efter sin förmåga, men det kan inte alla . Det kan inte alla ungdomar, och då blir det ett kallare och mörkare . Ser inte den utvecklingen? 17 (C) replik: