prot · GZ0932 · 2011-11-17 00:00:00 — Det är mycket som kanske skulle ha gjorts tidigare, men vi har ju möjlighet att göra det , så jag ser fram emot att det nu kommer att börja hända saker. Affärshemligheten kan inte alltid stå över medborgarintresset. Det är inte vilka privata företag som helst som det handlar om, utan det är företag som till nästan största delen är finansierade av skattebetalarnas pengar. Då har skattebetalarna, anser vi, också rätt att veta hur deras pengar används. Eller menar statsrådet att den senaste tidens avslöjanden visar att allting funkar som det ska? 76 Utbildningsminister (FP): Det sistnämnda tror jag inte att jag har utstrålat för . Tvärtom är vi från regeringens sida mycket kritiska mot de förhållanden som har avslöjats. Här i salen ser jag bland andra från . Socialdemokraterna, och regeringen gjorde upp om att göra ett antal förändringar av den här typen på skolområdet. är samma sak på gång på äldreomsorgsområdet, vilket har aviserats . Det är lite olika villkor för olika områden, men vi behöver ökad insyn, strängare krav, ökad tillsyn och inspektion och också möjlighet att avbryta kontrakt, dra in tillstånd och allt vad det nu kan handla om i olika verksamheter. Det kräver naturligtvis insyn, tillsyn, öppenhet och transparens. Sedan måste man hitta en balans och ta hänsyn till att detta trots allt är privata aktörer och inte politiskt styrda aktörer. Det finns legitima affärshemligheter som ett företag måste kunna skydda, inte gentemot staten men gentemot konkurrenten. Det måste man också beakta. Men den väg som frågeställaren vill gå, med ökad öppenhet, vill också regeringen gå. 77 (S): Jag vänder mig också till . De senaste veckornas avslöjanden om missförhållanden på privata äldreboenden rör framför allt kommuner där LOV, lagen om valfrihetssystem, har implementerats. har lite drygt hälften av kommunerna fattat beslut om att införa LOV, och har av olika skäl valt att inte göra det. Trots detta har regeringen sagt att det kommer en tvingande lagstiftning om kommunerna inte frivilligt inför LOV. Min fråga är: Varför vill regeringen genom LOV förhindra kommunerna att själva i demokratisk ordning avgöra om de vill släppa in riskkapitalbolag inom vård och omsorg eller inte? 78 Utbildningsminister (FP): Därför att vi anser att det är medborgarna individerna, familjerna, människorna som ska avgöra vilken vårdgivare de vill använda. Det ska inte politiker kunna stoppa. Det är skälet till detta. Det är samma system som vi har på till exempel skolområdet, där kommunpolitiker inte kan stoppa om föräldrar vill ha sina barn i en annan skola än den kommunala. Det är likadant i förskolan, och vi vill i grunden ha samma system också inom till exempel äldreomsorgen. 79 (S): Tack, utbildningsministern, för svaret! Erfarenheten visar att kundval inte är någon garanti för vare sig kvalitetshöjningar eller för att skattepengar inte försvinner ur verksamheten genom stora vinster. Det ser vi inte minst på skolans område, där det har funnits kundval . , och är exempel på kommuner som har infört lagen om valfrihetssystem. I samma kommuner har missförhållanden på privata äldreboenden avslöjats. Det om något visar att LOV inte är någon patentlösning. Jag undrar därför: Varför ska inte människor genom sina folkvalda i kommunerna själva få avgöra, precis som ministern sade, om de vill släppa in riskkapitalbolag i välfärden eller inte? Varför vet politikerna i regeringen bäst i den här frågan? 80 Utbildningsminister (FP): Vi litar på människor. Vi litar på att äldre människor, och i den mån de av olika skäl inte förmår att ta till sig information har de anhöriga. Vi litar på att människor klarar att fatta beslut. Vi tror inte alltid att politiker måste fatta alla beslut över huvudet på människor. Vi ger makten direkt till människorna. Ni vill ge den till kommunalråden. Det är skillnaden. 81 (C): Jag har en fråga till statsrådet . Punkt SE, , släppte i går rapporten och Internet. Där kan man bland annat läsa att internet i mobilen har tagit fart på allvar i . Vi blir alltmer mobila. Vi kan arbeta, betala räkningar och söka information nästan överallt där vi befinner oss. Det är väldigt positivt. Men vi får också rapporter om att den ökade användningen av framför allt smart phones gör att mobilnäten ofta blir överbelastade. Min fråga till statsrådet är: Hur agerar regeringen för att förbättra mobilnätens kapacitet? 82 Statsrådet (C): Tack för frågan, ! Detta är en utveckling som i grunden är väldigt positiv. Alldeles rapporterade PTS, , att det i de svenska näten finns 2,3 miljoner av de smarta telefoner som nämner i sin fråga. Efterfrågan på mobil data ökar ständigt. Det är i första hand operatörerna som gör kraftfulla investeringar i att bygga ut infrastruktur. Men vi gör också saker från regeringens sida. Det kanske allra viktigaste är att vi stegvis ställer allt fler frekvenser till förfogande för mobilt bredband. har vi allokerat 800-, 1 600-, 1 800- och 2 600-bandet för auktioner och mobilt bredband. Det gör att vi nu steg för steg tack vare att vi tilldelar allt fler frekvenser för mobilt bredband kommer att kunna se att kapaciteten i näten kan byggas ut för att möta den efterfrågan som frågeställaren nämner. 83 (C): Tack, statsrådet! Det är glädjande att detta görs för att underlätta för utbyggnaden av mobilnäten. Men på landsbygden finns det ett delvis annat problem. Det är inte kapacitetsbristen utan att man kanske inte har täckning över huvud taget. Därför vill jag ställa en uppföljande fråga. Vad gör regeringen för att även de vita eller de delvis vita fläckarna på Sverigekartan kan kopplas upp? 84 Statsrådet (C): Ett av de frekvensband som jag nämnde, 800-bandet, är till sin karaktär ett sådant band som lämpar sig väldigt väl att använda för mobilt bredband för att täcka stora geografiska ytor till en ganska billig kostnad. Det auktionerades ut . Just nu ligger operatörerna i startgroparna för att bygga ut det bandet. Ett av tillstånden i 800-bandet har villkor knutet till sig som gör att PTS kommer att kunna använda för att snabbt bygga ut mobilt bredband i den landsbygd som nämner. har av den svenska geografiska ytan täckning av GSM-näten. Vi har en operatör i 450-bandet som har krav på sig att täcka in av alla län. I många län når man av yttäckningen. Yttäckningen i är redan relativt bra. Men den kommer att bli ännu bättre framöver tack vare de krav som PTS har ställt vid auktioneringen av 800-bandet. 85 (MP): Jag ställer min fråga till utbildningsministern. Vi vet att fritidspedagoger har lång och omfattande utbildning som exempelvis förskollärare. De ansvarar för pedagogisk verksamhet i skolan och är viktiga för skolans måluppfyllelse. Men med de nuvarande bestämmelserna får de inte längre vara ansvariga för den verksamhet som de är utbildade för. Min fråga till ministern är: Kan man tänka sig, precis som med lärarna i träningsskolan, att se över bestämmelser så att även fritidspedagoger kan omfattas av lärarlegitimationen? 86 Utbildningsminister (FP): Svaret är nej. Lärarlegitimation är som ordet antyder till för att legitimera lärare. Det finns en lång rad yrkesgrupper i som också gärna skulle vilja bli legitimerade. Men de är inte lärare, och inte heller fritidspedagoger. Fritidspedagoger är fritidspedagoger. Det är en viktig yrkesgrupp i skolan. De har sina arbetsuppgifter. Men de är inte lärare och ska inte omfattas av lärarlegitimation. 87 (MP): Vid det här laget vet vi att tusentals kompetenta och välutbildade fritidspedagoger med rätta är frustrerade över den orättvisa behandling som regeringen utsätter dem för genom att neka dem legitimation trots att de i många fall har helt identisk utbildning med andra yrkeskategorier. Anser utbildningsministern att det är rimligt och rättssäkert att neka denna kategori legitimation trots att många av dem har identiskt lika utbildning som andra kategorier? 88 Utbildningsminister (FP): I så fall är de felutbildade. En fritidspedagogutbildning är någonting annat än lärarutbildning och förskollärarutbildning. De har olika utbildningar. Sedan vet jag att Socialdemokraterna försökte slå ihop alla pedagogiska utbildningar till en enda stor utbildning. Alla skulle ha samma utbildning. Man hade ganska liten respekt för olika yrkens särart. Det är olika utbildning till att bli fritidspedagog eller förskollärare. Det har varit lika lång utbildning, men det betyder inte att de är lärare. Syokonsulenterna har också lång utbildning. Skolpsykologerna har ännu längre utbildning, men de är inte legitimerade lärare för det. Det finns olika yrken i skolväsendet. Alla är inte lärare. Det behövs olika kompetenser. Lärarlegitimationen är till för lärare. Det kommer inte att bli aktuellt med lärarlegitimation åt fritidspedagoger. 89 (S): Jag ställer min fråga till finansmarknadsminister . Han var en av undertecknarna till en debattartikel tillsammans med med rubriken ska stoppas. ställde jag en fråga till finansministern om han var beredd att sätta upp nya regler som skulle förhindra skatteflykt från välfärdsföretag som skapade stora vinster i . Hans svar i det skedet var att regeringen noga följer utvecklingen. ställer man sig på barrikaderna och ser ut att vara upprörd över något som man har vetat om . Jag tycker att det är lite skamligt att man har låtit skattebetalarnas pengar rinna ned i fickorna på riskkapitalbolagen under trots att man vetat om att det har skett. Min fråga till finansmarknadsministern är: Varför har ni inte gjort något tidigare? 90 Statsrådet (M): Jag har lite svårt att svara på den direkta frågan i och med att jag inte var här då. Den frågan ska nog ställas till finansministern. Jag kan bara allmänt säga att det finns en ganska bred uppslutning kring att privata inslag i välfärdssektorn har sina fördelar. Men på de företag som gör detta arbete och ska tillhandahålla högkvalitativ vård och hög tillgänglighet har alla skattebetalare rätt att ställa väldigt höga krav på både företagsetik och moral i allmänhet. Det vi nu har sett är helt enkelt oacceptabelt. Vad regeringen gör är för det första att ge ett uppdrag till . För det andra pågår ett arbete inom departementet. För det tredje kommer att få ett uppdrag att granska dessa bolag. Detta är väldigt komplicerade frågor. Jag kan utveckla det vid nästa tillfälle. 91 (S): Jag kan förstå att finansmarknadsministern inte kan vara insatt i alla frågor. Men detta är fråga om att hantera folkets skattepengar på ett riktigt sätt. Därför finns det anledning för finansmarknadsministern att sätta sig in i de frågorna. Det är problem att förutom att man inte har gjort någonting har man till exempel privatiserat apoteken . Det har ytterligare spätt på möjligheterna för riskkapitalbolag att komma undan med skattepengar. säger man att man ska tillsätta en utredning eller lämna ett förslag till förändringar som skulle kunna träda i kraft först . Min fråga i det sammanhanget blir: Borde det inte vara möjligt att göra det snabbare än så? 92 Statsrådet (M): Tack för frågan, ! Det är väldigt komplicerade frågor. Jag tror att vi är helt överens om att det här ska sjösättas så fort som det över huvud taget går. Vår bedömning är att det inte kommer att hinnas med före . Om jag har fel är ingen gladare än jag. Däremot vill jag säga till de bolag som håller på med det här just nu att det är en aggressiv och fullständigt oacceptabel skatteplanering. Den här typen av affärer kommer inte att kunna fortsätta efter 2013. Det är lika bra att bolagen ställer in sig på detta , för det här är ingen framtidsväg för de bolagen. 93 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Därmed är dagens frågestund avslutad. Jag tackar alla deltagare. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 11 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU9 Riksrevisorernas årliga rapport biföll utskottets förslag. SkU3 Skatteförfarandet 1. utskottet 2. res. (S, V) Votering: 175 för utskottet 104 för res. 70 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 M, 18 MP, 20 FP, 12 C, 18 SD, 16 KD För res. : 89 S, 15 V Frånvarande: 23 S, 16 M, 7 MP, 4 FP, 11 C, 1 SD, 4 V, 3 KD, 1 - SkU4 Följdändringar med anledning av införandet av skatteförfarandelagen Kammaren biföll utskottets förslag. Anmäldes och bordlades Proposition 2011/12:31 Ändring av viss länsstyrelseverksamhet Skrivelser 2011/12:32 om myndigheternas hantering av ekonomisk kompensation på grund av brott 2011/12:34 om rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg EU-dokument KOM(2011)452 Förslag till och rådets förordning om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag (2011)684 Förslag till och rådets direktiv om årsbokslut, sammanställda redovisningar och rapporter i vissa typer av företag 13 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2011/12:120 Legitimation för fritidspedagoger av (S) till utbildningsminister (FP) 2011/12:121 Elprisområden av (S) till statsrådet (C) 2011/12:122 Säkerställande av likvärdiga villkor på den svenska arbetsmarknaden av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2011/12:123 Lettiska arbetare utan lön av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2011/12:124 Polisens möjligheter att ta betalt för bevakning av (V) till justitieminister (M) 2011/12:125 Lagen om anställningsskydd av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2011/12:126 Meddelarfrihet av (S) till justitieminister (M) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 14 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2011/12:134 beslut om blankning och CDS av (S) till statsrådet (M) 2011/12:135 Nya elområden som hotar jobben av (S) till statsrådet (C) 2011/12:136 Kvarken och persontrafiken av (FP) till statsrådet (M) 2011/12:137 Tillsynsansvaret för arbetsmiljön vid Försvarsmaktens utlandstjänstgöring av (S) till försvarsminister (M) 2011/12:138 Kosovoromers möjligheter att få uppehållstillstånd av (S) till statsrådet (M) 2011/12:139 Nikk det nordiska om kön av (S) till statsrådet (FP) 2011/12:140 Tågproblem i av (FP) till statsrådet (M) 2011/12:141 Kadmium i maten av i (S) till landsbygdsminister (C) 2011/12:142 Formerna för anmälan till om brister i vården av (FP) till statsrådet (KD) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 15 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2011/12:106 Miljöorganisationernas deltagande vid Arktiska rådets möten av (MP) till utrikesminister (M) 2011/12:107 Ersättningar inom Nordea av (MP) till statsrådet (M) 2011/12:108 Djurvälfärd vid valjakt av (V) till miljöminister (C) 2011/12:109 förföljelse av kristna minoriteter av (KD) till utrikesminister (M) 2011/12:110 Statens ansvar för Nordeas närvaro i glesbygd av (S) till statsrådet (M) 2011/12:111 Misskötsel av privata vårdboenden av (S) till statsrådet (KD) 2011/12:112 Rovdjursinformation av (S) till miljöminister (C) 2011/12:113 Villkoren för utländsk arbetskraft av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2011/12:114 Internethandel med alkohol av (V) till statsrådet (KD) 2011/12:115 och skatteflykt via skatteparadis av (S) till finansminister (M) 2011/12:116 Ensamarbete inom kriminalvården av (S) till justitieminister (M) 2011/12:117 Social dumpning av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2011/12:118 Avgiftshöjning för stickprovskontroll av importerade köksväxtfrön av (SD) till landsbygdsminister (C) 2011/12:119 Finansieringen av Klaverens Hus i av (FP) till kultur- och idrottsminister (M) 2011/12:120 fortsatta brott mot de mänskliga rättigheterna av (S) till utrikesminister (M) 2011/12:122 Forsmarks skola och riksintag för energiutbildning av (KD) till utbildningsminister (FP) 2011/12:123 Säkerhetskrav för supermiljöbilspremien av (S) till miljöminister (C) 2011/12:124 Rosenholzdokumenten till förfogande gällande svenska medborgare av (SD) till justitieminister (M) 2011/12:125 Överskottet av utsläppsrättsenheter av (MP) till miljöminister (C) 2011/12:126 Hivprevention av (MP) till socialminister (KD) 2011/12:127 Skatteupplägg inom koncerner för att undgå skatt av (S) till finansminister (M) 2011/12:128 Riskkapitalbolag och assistansersättningar av (S) till statsrådet (KD) 2011/12:131 Tvångsomhändertagande av barn av (C) till statsrådet (KD) 2011/12:132 Synnerligen ömmande omständigheter av (S) till statsrådet (M) 2011/12:133 Meddelarskydd för privat anställda i offentligt finansierade verksamheter av (S) till statsrådet (KD) Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 16 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till ajourneringen , av förste vice talmannen därefter till ajourneringen och av talmannen därefter till sammanträdets slut.