prot · GY09100 · 2011-05-11 00:00:00 — Det är i sammanhanget viktigt att jobba med den mänskliga dimensionen som regeringen särskilt understryker likväl som att jobba konfliktförebyggande och konfliktlösande. Jag gläds åt att höra att och Odir har bestämt sig för att medverka i valövervakningen i . Eftersom jag själv har uppdraget att leda mission till och valövervakning där är det bra att veta att Odir också kommer att vara med. Den samverkan som finns mellan och Odir är viktig för att få ett mer robust system när det gäller valövervakning. Jag välkomnar därför detta besked från delegationens ledare här . Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till utskottets gemensamma förslag i betänkandet. 67 (KD): Återigen är det glädjande att se att det sker en utveckling av gemensamma ställningstaganden på europeisk nivå. Organisationen för säkerhet och samverkan, , har fokus på konfliktförebyggande arbete, krishantering och demokratiutveckling i fält. I och med att hade EU-ordförandeskapet skedde också en genomlysning av vilka värden och vilken röst vi vill vara i OSSE-samarbetet. I fokus var bland annat de mänskliga dimensionerna. En vital del inom organisationen som vi kristdemokrater särskilt vill lyfta fram är kampen mot korruption. För att kunna skapa samhällen där frihets- och demokrativärden står högt i kurs måste också korruptionen bekämpas med full kraft. Korruption förgiftar och förfular ett samhälle med dess medborgare och undergräver framväxten av ett civilt samhälle och demokrati. För att nå en hållbar och trovärdig säkerhetspolitik med mänskliga dimensioner är det av stor betydelse att medlemsländerna lever upp till sina åtaganden. Det är en avgörande del för de gemensamma åtagandena inom och för dess fredsfrämjande och konfliktförebyggande roll. Församlingens arbete med demokratisk utveckling och valövervakning ökar förutsättningarna för demokratiska val, stabilitet och säkerhet och förebygger konflikter. De befintliga organen inom bör vara mer kraftfulla, smidiga och rätt dimensionerade för att nå maximalt resultat. Som kristdemokrater anser vi att en gemensam säkerhetspolitik är en självklar förutsättning för en tryggare och stabilare värld. Våra systrar och bröder inom den europeiska kristdemokratin var med och lade grunden för ett fredligt efter . En del av den indirekta säkerhetspolitiken var att genom handel stärka gemenskapskänslan inom det sargade . Därför känns det extra bra att se denna organisations framväxt som ett eget organ för en bred gemensam säkerhetspolitik även utanför EU:s område, där och även är med. En förutsättning för ett fungerande demokratiskt samhälle är att demokratiskt fattade beslut följs och att lagen efterlevs. roll och status måste respekteras och stärkas. Vi ska fortsätta verka för detta. Med detta vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet. 68 (S): Vikten av och dess arbete kan inte nog beskrivas och uttalas. arbete och engagemang i frågor om icke-militära aspekter av säkerhet, antiterrorism, organiserad brottslighet, mänskliga rättigheter med mera kan inte nog understrykas. bör, ja ska egentligen fortsätta verka för att parlamentariska församlings status och roll stärks och respekteras fortsättningsvis. Jag är glad och framför allt stolt över att få vara en del av arbete i världen. Valövervakning är en viktig del i arbetet. Detta kan inte nog uppskattas och tryckas på. Jag har egna reflexioner kring detta, dels från , dels från . De rapporter som sammanställs är till oerhört stor hjälp för alla länder som är inblandade på olika sätt, inte minst för ländernas befolkning, deras invånare och väljare. Det är viktigt att vi håller på både rättigheten och skyldigheten att delta i valobservatörskap. Det finns tyvärr alltför många länder i världen där medborgarna slåss för det vi tar för givet att få rösta. Personligen var jag med i som valobservatör det small till och inledde sin offensiv mot det lilla grannlandet. Så här i efterhand är min upplevelse att det på ett kusligt sätt kändes i luften och bland befolkningen att något skulle hända, men då visste man inte vad. vet de, jag och vi alla vad som komma skulle. Ryska styrkor invaderade obarmhärtigt. är oftast, med all rätt, beskrivet som den sista diktaturen i . Jag blev förvisso förvånad satellitantenner överallt, inga synliga poliser på gatorna, men ändå en medvetenhet om att här kan vi inte göra eller prata om vad som helst hur som helst. är en öppen men definitivt sluten stad. Gör vad du vill, men gör det rätt! Det ligger i luften ganska tydligt. Dessa båda länders medborgare vill inte ha mer än vad vi har till exempel i , rättigheten att få uttrycka sig och få säga sin mening ocensurerat, att oppositionskandidater ska få en rimlig chans att lyckas i valen och att väljarna ska känna att det är lönt att gå till valurnorna. Det som är en självklarhet för oss i borde egentligen vara en självklarhet för alla världsmedborgare. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 22 §.) Föredrogs trafikutskottets betänkande 2010/11:TU24 Luftfartsfrågor. 69 (M): Vi ska här i behandla ett motionsbetänkande med åtta motionsyrkanden om luftfartsfrågor. Luftfart är ett av våra fyra viktigaste transportsätt bredvid järnvägs-, väg- och sjöfartstrafik. Att försöka sväva fram som en fågel i skyn har länge varit människans dröm. försökte kineserna flyga med ballonger och drakar. skissade på de första konstruktionerna som liknade flygplan . Försöken har varit många med olika typer av ballonger och luftskepp. Några har slutat i katastrof, varav Hindenburgkatastrofen kanske är den mest kända. lyckades bröderna från med den första propellerflygningen. skrev in sig i flyghistorien genom att 1927 göra den första soloflygningen över med sitt plan Spirit of . Under världskrigen utvecklades flyget ännu mer militären lyckades tillverka flygplan som kom upp i hastigheter . Betänkandet vi behandlar , fru talman, berör bland annat flygplatser och det miljöarbete som bedrivs inom luftfartsområdet. I finns 51 instrumentflygplatser som är godkända av Transportstyrelsen för trafik med flygplan och helikoptrar. Dessa har någon form av radionavigeringsutrustning för piloternas navigering vid flygning i väder med dålig sikt. Utöver dessa finns det sju flygplatser som är godkända men som saknar radionavigeringsutrustning och därför kan användas bara vid väder med bra siktförhållanden. Det finns också ett stort antal mindre flygplatser som används av flygklubbar och enskilda personer. Det är Transportstyrelsen som utövar tillsyn över flygplatserna. , fru talman, beslutade att dela och bolagisera flygplatsverksamheten. Delningen innebar att flygtrafiktjänsterna skildes från driften av flygplatserna. Ett statligt bolag, , bildades som äger och driver elva av landets flygplatser, det nationella basutbudet plus . Swedavia har 2 600 anställda och omsätter 5 miljarder. har 1 400 anställda och sköter flygtrafiktjänsterna för civila och militära kunder. Så lite flygstatistik. Antalet passagerare på de svenska flygplatserna i utrikestrafiken har fördubblats och ligger nu runt 20 miljoner . Inrikestrafiken har däremot legat någorlunda kring 7 miljoner . Godstrafiken med flyg ökade markant och har sedan legat runt . Utöver detta har vi posttrafiken som har legat runt . En fråga som diskuteras flitigt är flygets miljöpåverkan. Vi kan då konstatera att flyget beräknas svara för 3 ½ procent av människans samlade bidrag till växthuseffekten. Flygets miljöpåverkan är relativt liten jämfört med andra transportslag. I svarar flyget för av transportsektorns utsläpp av koldioxid och av kväveoxidutsläppen. pågår ett arbete med att utveckla och använda motorer till flygplan som har bättre miljöegenskaper. Man arbetar också med att ta fram effektivare flygvägar utan väntetider i luften inför landning. En effektivare förbränning i motorerna i flygplanen har kraftigt sänkt utsläppen av kolmonoxid och kolväten. Det arbetas också med att ta fram miljövänligare flygbränslen. För att effektivt globalt miljöanpassa flygplanen krävs internationellt överenskomna gränsvärden för utsläpp och buller. Med denna introduktion, fru talman, vill jag överlämna betänkandet till för behandling och beslut. 70 (S): Tillväxten är grunden för fortsatt välstånd i vårt land. är ett av de länder som är mest beroende av exporten för vår tillväxt. Det är inom basindustrin som vi har den största potentiella tillväxten, de största exportvärdena att hämta och därmed det största tillskottet till det svenska samhället. Nya gruvor, ökad produktion i befintliga gruvor, ökad produktion i stålverk och ökad produktion med skogen som råvara har ett gemensamt. I de allra flesta fall ligger företagen i den norra delen av , och mycket av tillväxten sker i inlandet. De är också mycket beroende av bra kommunikationer. Men det innebär inte att det är här vi ser de många nya arbetstillfällena komma. Många av dessa företag verkar på en känd marknad med kända produkter. Det innebär ett ständigt rationaliseringstryck men också att vinstmarginalen i dessa företag är mycket god. Visst måste man nyanställa när en ny gruva ska öppnas, men det är inte inom basindustrin som jobbtillväxten i huvudsak kommer att ske. Men genom de stora exportvärdena är företagen ändå ovärderliga för . I inland har två nya basnäringar vuxit fram. De är biltestverksamhet och besöksnäring. Det är verksamheter som både ger en hel del nya jobb och är säsongsberoende. Vi kan se en stark utveckling av bägge dessa branscher. Biltestverksamheten lockar nya företag som är helt beroende av kommunikationer i form av både bredband och fysiskt med flyg till och övriga . Detta ger många nya arbetstillfällen i inland. Besöksnäringen utvecklas med ständigt nya grupper av besökare från allt fler länder. Det nationella målet att fördubbla omsättningen i besöksnäringen kan nås endast om bra kommunikationer, främst med flyg, kan upprätthållas. Då kan så många som 3 000 årsarbetstillfällen skapas bara inom det område som utgörs av Swedish Lapland, det vill säga och kommun. Det gemensamma för alla dessa näringar är att de är i behov av mycket väl fungerande kommunikationer. , väg och IT-struktur är avgörande för att näringarna ska utvecklas på ett bra sätt. Men de är också i allra högsta grad beroende av flyget. Flyget går till små flygplatser i inland, men under säsong omvandlas de till ganska stora flygplatser. Ta som exempel. Under lågsäsong är det regelbundet två landningar per dag på flygplatsen, medan det under biltestsäsong är flera flyg från och andra europeiska destinationer. Man kan tro att man är på en riktigt stor flygplats i när man tittar ut över parkeringen med 737:or. Alla dessa flygplatser är beroende av samhällsstöd för att överleva. De tar visserligen in en betydande del av sina inkomster på kommersiell väg, men i slutändan är det den upphandlade trafiken och det kommunala och statliga stödet som gör att flygplatserna kan finnas kvar. Det statliga stödet till dessa flygplatser måste ses som en investering i biltestverksamhet, besöksnäring, gruvverksamhet och framför allt i människorna som bor i dessa bygder. Utan dessa flygplatser skulle inte biltestverksamheten finnas kvar i vårt land. Utan dessa flygplatser skulle inte gruvverksamheten utvecklas som den gör . Utan dessa flygplatser skulle livet bli bra mycket besvärligare i en av avfolkning redan hårt utsatt bygd. Det är mot den bakgrunden man ska se vår politik på området. Det statliga stödet till de icke-statliga småflygplatserna har legat still sedan det infördes . Det är nu hög tid att detta ses över så att det ger dessa flygplatser en bra och långsiktig chans att överleva. Det är nämligen just det långsiktiga som är det viktiga. Då ges en rejäl chans att utveckla nya företag med fasta spelregler även på flygkommunikationens område. Alternativet till flyg är långa bilresor till någon större flygplats eller att flytta. För de företag som har eller planerar att starta verksamhet i dessa områden finns inget reellt alternativ. Överdagenförbindelser med och sedan ut i och resten av världen är ett måste för dessa företag. Jag står naturligtvis bakom bägge våra reservationer i ärendet, men för tids vinnande yrkar jag bifall till bara reservation nr 1. 71 (MP): Idén med en flygplats mitt i en storstad är föråldrad. I har man avvecklat flygplatsen . Därmed har ett stort centralt område frigjorts. finns där nu en stor park med alla möjligheter att utvecklas till en väldig tillgång för alla berlinare. Det finns all anledning att följa exempel för att göra till en mer modern, miljövänlig och trivsam stad. anlades , men är det hög tid att utveckla staden för vår tid och för framtiden. Flygtrafiken på är enligt uppgifter från ett av största miljöproblem. konstaterade en statlig utredning att tillhör de miljömässigt sämst belägna flygplatserna i . Brommaflyget genererar utsläpp av kväveoxider och en mängd andra föroreningar i ett område som redan är hårt belastat av andra trafikleder. Att allt fler människor utsätts för alltmer trafikbuller är ett stort problem som måste tas på allvar. Buller är nämligen inte bara otrivsamt, utan det är också en hälsofara som uppmärksammas alltmer. Inflygningar till över gör att många stockholmare, inte bara de som bor nära flygfältet, störs. Flyget är därtill det transportmedel som använder mest energi, orsakar mest klimatskada och förorenar miljön mest per passagerarkilometer. har ett ansvar att kraftigt minska de inrikes flygresorna för klimatets skull. är en flygplats främst för inrikestrafiken. Med bättre och snabbare tågförbindelser blir inrikesflyg i , med undantag för , onödigt. Ännu en avgörande och uppenbar nackdel med är att den upptar mycket mark som kan användas bättre. Det är centralt belägen mark som är en verklig knapp resurs i . är i skriande behov av fler bostäder. De måste byggas, men utan att människors rekreations- och grönområden försvinner. är ett av få större områden där ny bebyggelse i större skala är möjlig. betalar lite för att använda marken i . När marken frigörs kan tusentals bostäder byggas där. Det skulle ge ett välbehövligt tillskott till bostadsmarknaden i . kan stora ytor runt flygplatsen avsättas för rekreation och bli desto trevligare när de inte är granne med en flygplats. Statistiskt sett är risken för olyckor i samband med reguljärflyg små, men om det osannolika skulle hända brukar följderna bli fruktansvärda. Att ha flygplatser mitt i stora städer är att utsätta människor för stora och onödiga risker. Det flyg som trafikerar kan tas om hand av . Där finns kapacitet nog, särskilt om trängselprissättning med regionala undantag tillämpas vid tilldelning av slot-tider. Att ha en centralt belägen flygplats för att det ska gå snabbt att ta sig dit är inte heller ett argument för . Det finns snabbtåg till . Resenärerna behöver inte förlora tid. Tvärtom går det fortare att åka med snabbtåget till än att krångla sig ut till från . behövs faktiskt inte. Sammanfattningsvis skulle det ge stora fördelar att avveckla flygfält. Fler bostäder, bättre rekreationsområden, en trivsammare och hälsosammare stad, minskade miljöproblem och mindre olycksrisk är tunga skäl för att avveckla flygfält. Det är därför rimligt och angeläget att staten tar initiativ till att påbörja en sådan process. Att klamra sig fast vid otidsenliga och föråldrade lösningar och föråldrad samhällsplanering duger inte. Det är hög tid att ta steget in i lika väl som i . Jag yrkar därför bifall till reservation 3 av och . Givetvis står jag bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till den. Därtill vill jag angående bidrag till flygplatser, som också tas upp i betänkandet, passa på att framhålla att det ekonomiska stödet till flyget måste minska, detta eftersom, som jag tidigare påpekat, flyget är ett av de transportslag som har störst klimatpåverkan och även orsakar många andra miljöproblem. Det är dags att göra inrikesflyget onödigt. All persontrafik på det svenska fastlandet söder om kan ske utan flyg om vi prioriterar satsningar på tågtrafik. Det är vårt ansvar i att styra satsningar till de minst klimatskadliga transportslagen. Det är något vi i konsekvent arbetar för. Därför menar jag att staten inte bör ge bidrag till flygplatser som ligger i regioner där det finns alternativa kollektiva transportmöjligheter som gör det möjligt att resa till eller från, vilket man nu vill, centrala på högst enkel resa. Jag vill att det görs en översyn av driftsbidrag till flygplatser i . Syftet ska vara att undersöka möjligheten att samordna flygresor till ett antal större flygplatser och på så vis koncentrera bidraget till de mest angelägna flygplatserna. Detta har jag framfört i ett särskilt yttrande. Jag avser givetvis att återkomma om denna fråga och flyget i stort framöver. 72 (V): Vi debatterar ett litet motionsbetänkande som berör flygplatser samt miljö- och säkerhetsfrågor inom luftfarten. Utskottsmajoriteten har avstyrkt samtliga motioner med att hänvisa till en planeringsprocess som gäller för dessa frågor. anser att alla transportslag ska bära sina samhällsekonomiska kostnader och det också på lång sikt. Det är därför viktigt att luftfarten bidrar till utsläppsminskningar så att de av fastställda miljökvalitetsmålen kan nås. Räknat per passagerarkilometer är flyget det transportsätt som använder mest energi och ökar klimathotet och förorenar miljön mest. Flyg är alltså inte ett energieffektivt tranportmedel, och vi anser därför att flyget ska användas bara i sammanhang där andra alternativ inte finns. införde avgasrelaterade landningsavgifter på de statliga flygplatserna. Avgiften ligger på per kilo kväveoxider. var trafikutskottet inbjudet till ett studiebesök på . Där framkom att har ett utsläppstak som innebär att flygplatsens samlade utsläpp av kväveoxider och koldioxid inte får överstiga nivå. har utsläpp av kväveoxider sjunkit , medan koldioxidutsläppen var lägre än takvärdet . Det är viktigt att utsläppstaket kvarstår och inte förändras. Det ger viktiga incitament till att se transporter i ett helhetsperspektiv och försöka hitta samordningslösningar mellan de olika trafikslagen. Under studiebesöket framkom att marktransporterna var en av de stora utmaningarna för att få ned miljöbelastningen på . anser att har två problem att lösa. För det första finns det höga utsläpp av koldioxid. Minst hälften av flygplatsens utsläpp kommer från vägtrafik till och från flygplatsen. För det andra råder det ett överutnyttjande av marktransporter, eller med andra ord: Det är helt enkelt för trångt. Dagens spårkapacitet kan ge ökad tillgänglighet då det finns stort utrymme att köra fler tåg. För att lösa problemen med utsläpp och kapacitetsbrist vore det därför rimligt om fler kunde åka kollektivtrafik till . beräknas hälften av alla 10 miljoner resor till och från ske med personbil. Om fler använder sig av kollektiva resor minskar vägtrafikens miljöbelastning, och skulle befintlig järnvägsinfrastruktur kunna användas i högre grad. har kapacitet att ta emot 10 miljoner resenärer. Problemet är att det är ett privat företag, , som ansvarar för drift och underhåll , och det gör att Express inte är en del av övriga järnvägssystem. Om det hade varit en del av järnvägssystemet som förvaltades och drevs av hade det drivits med samhällsekonomisk vinst och miljöansvar i första rummet. Med ett privat företag som driver är det den företagsekonomiska vinsten som befinner sig i det första rummet. Det innebär att det inte primärt är intresset av att få fler att åka tåg, utan huvudsyftet blir högsta möjliga vinst till lägsta möjliga kostnad. Utifrån dessa förutsättningar ligger biljettpriset på Express på en så hög nivå att många väljer att i stället ta sig till och från på annat sätt. Om driften utgått från samhällsekonomiska villkor skulle biljettpriset kunna halveras, och dubbelt så många skulle ha råd att åka på . Det skulle kunna gå fler turer. De skulle kunna anställa mer personal och kanske till och med införskaffa fler tåg. Tillgängligheten skulle öka och miljöpåverkan minska. Det hade varit lättare att använda sig av en annan prispolitik om hade tillhört . Den privata tågoperatören på är ett bra exempel som tydliggör att rationella beslut och överväganden av privata och företagsekonomiska intressen inte alltid överensstämmer med samhälleliga mål. Just därför vill att järnvägen ska återregleras. När det är nationellt ägt kan det drivas med samhällsekonomisk nytta och miljöskäl som huvudprincip. Om staten använder sin option att ta över driften av skulle samhället kunna anlägga ett samhällsekonomiskt perspektiv på banan. Det skulle troligen leda till sänkta biljettpriser för resenärer och lägre banavgifter för andra tågoperatörer. Det i sin tur skulle innebära att fick fler resenärer och därmed minskad miljöbelastning. Jag yrkar bifall till reservation 3 som går ut på att bör avvecklas. Jag instämmer i mycket av vad har sagt i sitt anförande. vill avveckla och i stället upprätta en ekostadsdel med 4 000 nya bostäder och rekreationsområden. Förutom miljö- och klimatvinsten skulle det innebära 2 000 arbetstillfällen som behövs för att genomföra omställningen. Nuvarande Brommaflyglinjer kan med fördel flyttas till andra flygplatser eller ersättas med annan form av resande. Det finns en rad nackdelar med , och de viktigaste rör miljön och säkerheten men också att flygplatsen hindrar bostadsbyggande. Flygtrafiken på är ett av stadens största miljöproblem. Brommaflyget genererar buller och utsläpp av kväveoxider och en mängd andra föroreningar i ett område som redan är hårt ansträngt av andra trafikleder. Jag läste på hemsidan stoppabrommaflyget.nu att när arrendeavtalet förlängdes röstade , i för en fortsättning. Däremot röstade förutom och även Socialdemokraterna mot att arrendeavtalet skulle förlängas. På nämnda hemsida finns uppgifter om att den socialdemokratiska partikongressen har beslutat att allt inrikestrafikflyg ska koncentreras till . Jag noterade att både och 1991 respektive 1998 hade gått till val på att avveckla Brommaflyget. Men efter båda valen svek dessa partier sina vallöften för att få vara tillsammans med och dela makten i . har dessa partier en unik möjlighet att stå upp för det de gick till val på 1991 och 1998. Det finns alltså möjligheter för en majoritet i att bifalla reservation 3 om att ska avvecklas. Jag hoppas naturligtvis att reservationen vinner majoritetens gillande vid kommande votering. 73 (M): behandlar nu trafikutskottets betänkande TU24 om luftfartsfrågor. Det är ett motionsbetänkande som kommer att besluta om . Flyget ska ses som en del i ett sammanhållet infrastruktursystem för både människor och gods. Både människor och gods är beroende av flera delar i transportsystemet för att man ska klara de tänkta destinationerna. Resans syfte kan vara allt från affärsresor till rena semesterresor eller att forsla viktiga komponenter till skogsmaskiner från inland till en kund i . En vanlig riksdagsvecka för mig som bor i börjar med en kort taxiresa till flygplatsen, sedan flyg mellan och , Express in till och därefter oftast en trevlig promenad till . Flyget är en del av det totala resandet som snabbt knyter ihop långa avstånd både inom och utom landet. Flyget är en viktig del av det moderna sättet att leva och göra affärer på. Just nu sker en snabb utbyggnad av flygkapacitet runt om i världen. Utvecklingen sker snabbt i både och . Världen fortsätter att krympa till följd av fler flygplan, fler flygoperatörer, nya och större flygplatser. Det är en i grunden positiv utveckling, som tillsammans med Internet och mobiltelefoni och annat gör att människor kan knyta nya kontakter och få nya affärsmöjligheter. Vi människor blir allt mindre isolerade, och det blir allt svårare för totalitära regimer att förtrycka sina medborgare när kunskapen om hur andra människor har det ökar. I de länder där människor varit utsatta för förtryck och reserestriktioner är flyget en viktig symbol för den fria rörligheten.