prot · GY09117 · 2011-06-16 00:00:00 — I propositionen står följande: Beräkningsmetoden är krånglig, och de värden som används är för låga för att uppnå någon verklig miljöeffekt. Regeringen delar vissa synpunkter men konstaterar att syftet med direktivet är att tillhandahålla en EU-harmoniserad beräkningsmetod. Det är alltså klart och tydligt från regeringens sida. Införandet av detta krångliga och obegripliga direktiv saknar alltså verkliga miljöeffekter, och regeringen erkänner till och med detta. Svenska politiker på alla nivåer har identifierat biobränslen som en viktig del av framtidens miljö- och energiutmaningar, och trots att EU-direktivets modell på ett mycket dåligt sätt tar hänsyn till biobränslen i sin beräkningsmodell vill man implementera direktivet, som med regeringens vetskap inte speglar svenska värderingar i fråga om biodrivmedel. värnar den svenska självständigheten och är av den fasta uppfattningen att svensk miljöpolitiks utmaningar bäst identifieras utifrån , inte minst eftersom förutsättningarna ser olika ut i olika europeiska länder, varför detta i detta fall slår fel. 13 (M): betänkande 37 handlar, precis som vi har hört tidigare talare berätta, om förslag till ny lag om miljökrav vid offentlig upphandling av bilar och vissa kollektivtrafiktjänster. I och med detta förslag i betänkandet genomför vi och rådets direktiv om främjande av rena energieffektiva vägtransportfordon. Förslaget till ny lag innebär att den upphandlande myndigheten ska beakta energi- och miljöpåverkan kopplad till driften vid köp och leasing av bilar. I betänkandet behandlas tre motioner. I en motion från framgår att de vill att de miljöaspekter som ska beaktas i offentlig upphandling ska utformas nationellt och inte alls kopplas till arbetet i det större EU-perspektivet. Vi vill till skillnad från arbeta med frågan i ett större perspektiv än bara inom . Det är ett viktigt steg för ett företag att inte delta i en upphandling om investeringskostnader och ekonomiska risker inte motsvarar de möjligheter man har att ta in dessa pengar . Företagen bedömer ofta att det blir för höga kostnader. Då finns det risk för att företag inte alls deltar i upphandlingar. Därför är det smart att vara flera stycken som kan påverka på en större marknad. Då blir kostnaden lägre för dem som ska leverera som det stimulerar till att ta fram det som efterfrågas, och viljan att ställa upp i upphandlingar ökar, vilket vi i Alliansen tycker är bra. Direktivet som vi nu inför innebär dessutom ett minimikrav, och varje land har möjlighet att införa strängare regler. kan alltså fortsätta ha sin höga ambition på miljöområdet. Därmed anser vi att slår in öppna dörrar. Vi har också hört från argumentera för att och vill att lagstiftningen ska omfatta även skolskjutsar och särskild kollektivtrafik, det vill säga färdtjänst och sjukresor. Jag vet att det i min egen del av landet görs upphandlingar där man i underlagen ställer krav på miljöaspekter på just skolskjutsar och sjuktransporter. Men i den lag som vi debatterar hanteras inte särskild kollektivtrafik utan allmän kollektivtrafik. Eftersom vi ska fatta beslut om en lag om tillhandahållande av tjänster av kollektivtrafikföretag inom ramen för avtal om allmän trafik faller särskild trafik utanför det som vi ska fatta beslut om. Däremot är det, precis som jag har nämnt, fullt möjligt att vid upphandlingsförfarande ute i verksamheter på lokal och regional nivå ställa miljökrav vid upphandling av skolskjuts och sjuktransporter. I dessa sammanhang är det viktigt att ställa relevanta miljökrav i enlighet med upphandlingsregler. Att formulera och ställa effektiva miljökrav ställer stora krav på upphandlarna. Blir det fel kan effekterna leda till sämre konkurrens och till att beställarnas miljökrav inte får förväntat genomslag. Därför finns det i den lagstiftning som vi tidigare debatterat ett bör och inte ett skall. Att hyrbilsavtal och all leasing ska omfattas av miljökrav vid upphandling är en fråga som skiljer Alliansen från Vänstern och när det gäller tid. När och Vänstern säger att all leasing ska omfattas gäller det även för avtal som är på mindre än . Vid köp och försäljning av bilar ska anmälan om ägarbyte göras till Transportstyrelsen. Leasing innebär inte ägarbyte, utan ett leasingavtal gäller för , och är ska det anges i vägtrafikregistret. är därför den tid som föreslås i fråga om dagens beslut. Det är först när leasingen omfattar som det blir en anteckning i vägtrafikregistret hos Transportstyrelsen. Därför är detta en bra definition. Det direktiv som vi debatterar har ett tillämpningsområde för inköp av vägtrafikfordon. Hyrbilsavtal är en begränsad del av marknaden. Eftersom hyrbilsavtal är en begränsad del och att det bara skett fyra upphandlingar anser vi inte att vi behöver upphandling än . I betänkandet beskrivs också en metod för att beakta energi- och miljöpåverkan. Det direktiv som vi inför har en metod beskriven som är ett resultat av förhandlingar och kompromisser mellan och medlemsstaterna i . och Vänstern skulle vilja gå längre, vilket även regeringen har beskrivit i sin proposition. De vill se en metod som bättre tar hänsyn till biobränslets mindre klimatpåverkande effekter och till att kostnadsvärderingen av koldioxid och föroreningar sätts högre. Det skulle bättre spegla de svenska värderingarna och hade gett ett bättre incitament för renare och mer miljöanpassade fordon. En utvärdering av metoden ska göras senast , och regeringen har sagt att man från svensk sida noga kommer att följa arbetet. Detta har utskottet poängterat för regeringen. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga motioner. 14 (MP) replik: hävdar i sitt anförande att frågan om allmän trafik och särskild trafik inte behandlas . Jag menar att hon har fel. Det är ett val av definition som man har gjort i denna proposition. Direktivet är ett minimidirektiv. Vi har möjlighet att gå längre. Vi har också möjlighet att själva bestämma vilka delar denna lag ska omfatta. Samma sak gäller faktiskt frågan om leasingavtals längd och ramavtal för hyrbilar. Det är upp till oss vilka bedömningar, vilket urval och vilka krav vi väljer att ha i denna lagstiftning så länge de inte är på en lägre nivå än i direktivet. Min fråga till är: Varför väljer ni att inte ställa krav som täcker hela området och som gör att alla dessa fordon och kollektivtrafiktjänster inkluderas? Vad är det som gör att just dessa fordonstjänster inte ska upphandlas i enlighet med miljökrav? 15 (M) replik: Det är sant det du säger, , om att man kan gå längre. Men anledningen till att vi inte går längre är att vi ska implementera en lagstiftning. Vill man gå längre får man göra en speciell lagstiftning. Det gör man inte i detta ärende, utan det får man göra enskilt. Om man vill ha med det kan man lägga fram förslag om det framöver. Dessutom är det precis som jag sade i mitt anförande, nämligen att detta görs på både och regional nivå där man ställer de här miljökraven på fordonen, på skolskjuts- och sjuktrafik, så jag ser inte detta som att inget händer. I stället tycker jag att väldigt mycket händer. Angående tidslängden kan man, , förutom att man får registret som följer ettårsgränsen fundera på vilka företag och på hur många som är intresserade av att ha den arbetskraft som ändå behövs för att lägga fram förslag och vara med i en upphandling för att sedan ha ett så kort tidsintervall som mindre än innebär. Det blir en kostnad för företagen och en kostnad för dem som ska sköta detta. Därför tycker vi att är bra. 16 (MP) replik: Vi vill att de som tillhandahåller ramavtal för hyrbilar, de som leasar ut bilar, ska ha miljöbilar. Det ska inte vara en merkostnad för dem om de hyr ut till en upphandlande enhet eller en myndighet för att därefter fortsätta att använda bilen i andra avtal. Det är inte så att bilen skrotas efter att ha använts eller än , om det nu skulle vara så. Införandet av direktivet ger en stor frihet att definiera vilken sorts trafik som lagen ska omfatta. I direktivet står det inte att det ska handla enbart om allmän trafik. Det här är ett val, något som regeringen väljer att göra, och något som regeringspartierna i finansutskottet väljer att stödja. Jag skulle vilja veta varför ni vill exkludera en så stor grupp av fordon. Det handlar inte om att enskilda kommuner eller några enheter gör detta av fri vilja, utan här handlar det om en lagstiftning som vi vill ska få genomslag i hela samhället. 17 (M) replik: Angående direktivet om trafik finns det säkert, , många möjligheter att göra saker och ting. Men det finns också en historia, en bakgrund EU-direktiv och proposition 2009/10:200 om en lagstiftning om ny kollektivtrafik. De beslut vi fattar beträffande direktivet faller tillbaka på direktivet. Då talar vi om allmän kollektivtrafik, vilket innebär att den särskilda kollektivtrafiken inte finns med. Men som jag sagt i mitt tidigare inlägg går det väldigt bra att framöver lägga fram förslag om att ändra lagen. Men då får det vara ett steg i sig. Det går inte att göra det i samband med dagens direktiv. Angående processen och bilarna: Javisst, företag köper in bilar och kan använda dessa. Det är väldigt bra. Vi är helt överens på den punkten. Det är mycket bra med miljöbilar, men allt har en process. Jag tycker ändå att vi ligger långt framme. Jag ser att det fortfarande blir en del kostnader för att göra allt detta innan man är i kapp. Med de bör-krav vi tidigare antagit har man ändå försökt få detta på banan. Skall-krav kan också innebära kompliceringar för företag som gör att det kan bli en backlash i stället för att vi går framåt. 18 (SD) replik: säger här i sitt anförande att vi i slår in öppna dörrar därför att vi vill att det ska tillåtas att ställa högre krav än EU-direktivet stipulerar. Vad remissinstanserna här tagit ställning till och värderat är det svenska lagförslaget. De har konstaterat att detta förslag missgynnar biobränslen. Till detta kommer naturligtvis en ökad administration i och med detta regelverk, som är högst obegripligt. 19 (M) replik: När det gäller att biobränslen missgynnas: Det finns så mycket som missgynnas. Ska man plocka ut bara ett energislag kan det väl bli på det viset. Varför ska det då ställas framför alla andra? Ökad administration: Jag ser det som en ökad administration om vi i kanske står med kostnader om vi begränsar oss till landet och till de bilar som ni, kan jag uppleva, talar för. Då skulle man ha tillverkning och sköta alla sina åtaganden i ett litet land i en global värld där vi har EU-direktiv och där vi kan passa på att utveckla och komma längre fram. Varför ska i era ögon stå självt och inte påverka andra att vara med? Vi har ju också mycket att ge. Det är inte bara det att vi själva ska ta och plocka hem, utan vi ska också ge och försöka få en fortsatt utveckling inte bara i utan också i ett vidare perspektiv eftersom det gynnar som ett land bland många andra. Inte minst vi i vårt land borde värna detta högre eftersom vi är beroende av handel med andra länder. 20 (SD) replik: Jag förstår inte riktigt retoriken här det är väl just retorik det handlar om. Så att alla vet kan jag klargöra att vi i naturligtvis inte har något emot standardiseringar. Standardiseringar är givetvis någonting som är bra för att underlätta handel. Men det är inte vad detta handlar om. EU kan absolut vara en driva standardiseringar framför sig men är långt ifrån den enda. Jag kan svårligen uttolka detta som en standardisering som skulle underlätta någon form av handel. Här handlar det om en lagstiftning för att tvinga olika landsting och så vidare att upphandla med miljökrav. Det handlar inte om att underlätta handel på det sättet. Jag skulle vilja passa på att återge lite grann ur propositionen: Den hade önskat, att metoden på ett bättre sätt hade tagit hänsyn till biobränslenas mindre klimatpåverkande effekt, likaså att kostnadsvärderingarna av koldioxid och föroreningar hade varit högre och därvid bättre speglat svenska värderingar, vilket även hade inneburit ett större incitament för renare och mer miljöanpassade fordon. Det här är alltså regeringens egen skrivning. Man konstaterar också: Denna uppfattning delas också av ett stort antal remissinstanser. Likväl vill man från regeringens sida införa det här med viss iver, kan jag tycka. Självklart blir då min fråga: Varför? 21 (M) replik: Då förstår jag bättre vad vill säga med detta. Metoden i sig: Ja, det är så att man inte kommit så långt som man ville. Det är inte som styr EU och talar om hur alla andra ska göra. Viss iver: Ja, man är intresserad av att driva på i miljöhänseende. Man vill komma framåt. Men man har förhandlingar och kompromisser, precis som i alla möjliga sammanhang. Eftersom man inte kom så långt att till fick som ville har man påtalat var man inte kom fram, vad man vill och vad man önskar framöver. Man har också sagt att man följer detta ärende väldigt noga. Det kommer att ske en utvärdering . Från utskottets sida har vi poängterat just att regeringen väldigt noga ska följa detta. Alternativet till att inte göra på nämnda sätt är att helt avstå. Det tycker jag är ett dåligt alternativ jämfört med det andra. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §.) 8 § Vissa skolfrågor Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2010/11:UbU16 Vissa skolfrågor (prop. 2010/11:94). 22 (M): Jag har fått äran att med detta anförande representera hela Alliansen. Alliansen står enad bakom alla reformer på utbildningsområdet mot en delvis ganska splittrad opposition som bland annat ifrågasätter både betyg och läxor och som emellanåt ser ned på praktiska yrkesutbildningar. Vi i Alliansen vet att en bra skola är viktig för att våra ungdomar ska hitta sin väg till arbetsmarknaden. Skolan måste erbjuda olika vägar beroende på den enskilda elevens drömmar och mål. Först då får alla elever motivation att slutföra skolan. När man träffar arbetsförmedlare får man en mycket tydlig bild av att ungdomar som misslyckas i eller som hoppat av gymnasiet är kraftigt överrepresenterade bland de långtidsarbetslösa ungdomarna. Vi vet att ungdomar som slutför gymnasiet direkt eller relativt snabbt får jobb. Utbildning är nyckeln till arbete. Det är därför Alliansens stora utbildningsreformer också är en avgörande hörnpelare i vår arbetslinje. Alliansen har tagit viktiga beslut om framtidens skola och sjösätter under detta år de största skolreformerna sedan folkskolereformen 1842. Ja, det kanske är de största skolreformerna . Innan jag går in på dagens ärende kan det därför som bakgrund vara på sin plats att påminna om de stora dragen i de reformer som Alliansen beslutat inom skolområdet fram till . Bland de viktigaste reformerna kan nämnas en helt ny skollag, en ny läroplan och nya kursplaner. Det blir ett helt nytt betygssystem och fler och tidigare nationella prov. Vi inför också en helt ny lärarutbildning och rektorsutbildning, en lärarlegitimation och en fortsatt satsning på lärarlyftet för att garantera att alla elever får undervisning av behöriga lärare. Den nya gymnasieskolan ger möjlighet till såväl rena yrkesutbildningar och lärlingsutbildningar som högskoleförberedande utbildningar, eller en kombination av dessa. Debatten handlar mycket om när effekterna av alla dessa viktiga reformer ska börja synas. Det är lätt att glömma bort att de flesta av reformerna visserligen har beslutats men sjösätts först . Detta är för att ge skolan rimlig framförhållning när det gäller så omfattande förändringar. De elever som börjar förskolan kommer att lämna gymnasiet . Det ger ett perspektiv på att skolreformer är bland det mest långsiktiga som finns. Det vi gör är nödvändigt och kommer att bära frukt , men vi ska inte förvänta oss mycket snabba och dramatiska förbättringar av skolresultaten på kort sikt. kommer dock de nationella proven i lågstadiet förhoppningsvis att visa en positiv förändring för de yngsta eleverna, och efterhand är vi sedan övertygade om att reformerna kommer att förbättra skolresultaten steg för steg. Alliansens politik gör verklighet av begreppet livslångt lärande. Ett omfattande utbud av olika former av vuxenutbildning gör att möjligheterna till nya vägval under livet är många. Komvux, universitet, högskolor, yrkeshögskola, folkhögskolor, studieförbund, svenskundervisning för invandrare och arbetsmarknadsutbildning är var för sig viktiga delar. Dessa utbildningsformer har sammantaget under Alliansens regeringstid fått kraftigt utökade resurser. Komvux har exempelvis större resurser än , som var Socialdemokraternas sista år vid makten. Antalet elever på komvux är det högsta , och aldrig har så många studenter studerat på högskola och universitet som . Samma sak gäller antalet elever inom . I Alliansens stängs inga dörrar, och alla kan få nya chanser! Det betänkande som denna debatt egentligen behandlar har det kryptiska namnet Vissa skolfrågor. Bakom detta döljer sig ett antal kompletteringar av skollagen. Det gäller förtydliganden och kompletteringar för att anpassa det nya betygssystemet och de nya kursplanerna till elever med vissa funktionshinder. Det görs också ett par förändringar av regelverket kring inackorderingsbidrag vid vissa gymnasieutbildningar. Dessutom redovisar regeringen sin avsikt att i förordningsform införa ett undantag från kravet på behöriga lärare och lärarlegitimation för de lärare som undervisar inom dansutbildningar. Det kan tyckas vara små förändringar, men de är viktiga för dem som berörs. är enig om alla dessa förändringar. Dagens ärende är ett bevis på att alla stora reformer ständigt behöver utvärderas och kompletteras. måste vi självklart noga följa effekterna av alla förändringar inom utbildningspolitiken och vid behov se över regelverket om det behövs för att nå målet att skapa världens bästa skola. Målet är nämligen det enda som står fast. När det gäller vägen dit är vi i Alliansen alltid beredda att tänka nytt och anpassa politiken till samhällsutvecklingen och till nya framtida utmaningar. Med dessa ord yrkar jag bifall till förslaget i utbildningsutskottets betänkande nr 16. Jag önskar mina utskottskolleger, utbildningsutskottets kansli och inte minst talmannen och talmanskansliet en trevlig sommar. (Applåder) I detta anförande instämde (M), (FP) och i (C). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §.) 9 § Kvalitet i gymnasial lärlingsutbildning Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2010/11:UbU17 Kvalitet i gymnasial lärlingsutbildning (prop. 2010/11:104). 23 (S): Vi socialdemokrater är positiva till lärlingsutbildning och ser positivt på de förslag som läggs fram, men vi menar att förslagen bara utgör en del av den kvalitetssäkring som behöver ske för att lärlingsutbildningen ska bli det framgångsrika alternativ inom yrkesutbildning som vi hoppas att den ska bli. Vi menar att utbildningen kommer att ställa betydligt högre krav på kvalitetssäkring och uppföljning än vad som har skett under försöksverksamheten och att det därför krävs betydligt tydligare riktlinjer för såväl arbetsplatsens åtagande som huvudmännens, kommunernas och Skolinspektionens arbete med kvalitetssäkring än vad som anges i propositionen. Regeringen har under försöksverksamhetens år tillsatt en nationell lärlingskommitté med uppdrag att följa försöksverksamheten, stötta den, ge råd och stöd, främja verksamheten och därmed bidra till ökad kvalitet. Vi kan i Nationella lärlingskommitténs betänkanden se att det som föreslås som en absolut nödvändighet är krav på utformning av programmet, krav på kvalitetskriterier och krav på lärande mål när eleven är på arbetsplatsen. Den sociala regleringen är helt avgörande för kvaliteten, säger kommittén. Därför är det märkligt att nästan ingenting av detta återfinns i regeringens proposition. Det är ändå så att medverkande arbetsplatser och skolor behöver stöd i sitt utvecklingsarbete, och eleverna behöver en klar och tydlig kvalitetssäkring för att kunna vara trygga med sitt utbildningsval och veta att man garanteras en god undervisning. Inte minst är kvalitetsaspekterna viktiga ur arbetsmiljösynpunkt. Även om lärlingsutbildningen har som syfte att uppnå utbildningspolitiska mål är nämligen ungdomarna ute på en eller flera ordinarie arbetsplatser hälften av utbildningstiden. Vad är då viktigare än att reglera vilka kvalitetskrav som ska ställas? kom ett pressmeddelande från , som granskat om elever på yrkesförberedande program har den arbetsmiljö de har rätt till. Resultatet av undersökningen var skrämmande. av de granskade skolorna hade inte det arbetsmiljöarbete de borde ha haft för att säkerställa att eleverna inte utsätts för risker. Hur ser det då ut för de ungdomar som deltagit i försöksverksamheten med lärlingsutbildning och för dem som kommer att delta ? Det kan man bara spekulera i. Än viktigare är att sätta fokus på kvalitetsfrågorna och inte tro att det mesta ordnar sig om det skrivs ett kontrakt. Vi socialdemokrater har fyra egna reservationer och har också anslutit oss till en gemensam miljö- och vänsterpartireservation. Den första reservationen handlar om utbildningskontraktets upphörande, där vi menar att det saknas förtydligande av vad som sker med eleven om utbildningskontraktet hävs. Det gäller inte minst om kontraktet hävs av orsaker som står utanför elevens kontroll, till exempel om företaget lägger ner sin verksamhet eller om kvaliteten på utbildningen bedöms som undermålig. Det måste i kontraktet tydliggöras vilket ansvar och vilka åtaganden skolhuvudmannen och arbetsgivaren har för att säkerställa att eleven utan oskäligt dröjsmål kan få en ny plats för att fullgöra sin utbildning. Den andra reservationen handlar om att vi socialdemokrater, liksom Nationella lärlingskommittén, anser att ska ges i uppdrag att ta fram riktlinjer för hur styrdokumentens mål inom lärlingsutbildningen kan brytas ned till utbildningsavsnitt som kan omsättas på den arbetsplatsförlagda delen av lärlingsprogrammen. Vi menar att denna fråga är central för att medverkande arbetsplatser och skolor ska få det stöd de behöver i sitt utvecklingsarbete, och eleverna behöver denna kvalitetssäkring för att vara trygga med att undervisningen är av god kvalitet. Den tredje reservationen handlar om de nationella programrådens uppgift, där vi menar att råden måste ges i uppdrag att ta fram kriterier för godkännande av arbetsplatser och handledare för dem som tar emot lärlingar samt utveckla system för kvalitetssäkring för den gymnasiala lärlingsutbildningen. Den fjärde reservationen handlar om att vi, liksom Nationella lärlingskommittén, anser att det behövs ett nationellt lärlingsråd med uppdrag att samordna den fortsatta uppbyggnaden av lärlingsutbildningen där tydliga riktlinjer för såväl arbetsplatsens åtagande som huvudmännens, kommunernas och Skolinspektionens arbete med kvalitetssäkring finns med. Det är något som helt saknas i propositionen . Den gemensamma miljö- och vänsterpartireservation vi anslöt oss till handlar om avhopp från gymnasial lärlingsutbildning, där vi kan se på försöksverksamheten att en fjärdedel av deltagarna har hoppat av eller bytt program. Det är uppseendeväckande höga siffror inte minst mot bakgrund av att lärlingsutbildningen har införts för att minska avhoppen från gymnasieskolans yrkesprogram. Trots detta faktum finns inte ett enda förslag med i propositionen för att motverka att elever hoppar av. Det tycker vi är en brist, och därför stöder vi denna reservation. Självklart står jag bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall enbart till vår reservation nr 4 i handlingarna. 24 (MP): har tidigare motionerat om införande av en lärlingsutbildning. Vi tror på lärlingsutbildningar därför att vi är övertygade om att det behövs flera vägar till utbildning, att lärande ser olika ut hos olika individer och att möjligheten att lära sig ett yrke är större om det finns en tydlig kontakt med arbetslivet.