prot · GZ0934 · 2011-11-22 00:00:00 — Vid urval till en nationellt godkänd idrottsutbildning ska företräde ges åt den som har bäst idrottsliga förutsättningar för att tillgodogöra sig utbildningen, men vid eventuella urval till ett visst program eller inriktning ska platserna fördelas efter den fria kvoten och därefter med betygen som grund. Enligt skollagen ska eleverna lämna in ansökan till gymnasieskolan till sin hemkommun, men i övrigt finns det inte några statliga bestämmelser som anger till exempel när ansökningar ska lämnas in. Hur huvudmännen väljer att organisera utbildningen och urvalet till sina olika utbildningar är enligt skollagen inget jag som utbildningsminister kan ha synpunkter på. Enligt skollagen ska de utbildningar som kommuner erbjuder och antalet platser på dessa så långt som möjligt anpassas till ungdomarnas önskemål. En elev vars betyg inte räcker till för att komma in på det tänkta programmet kan förmodligen tas in på ett annat program som huvudmannen erbjuder och få sin idrottsutbildning på det programmet. Det gäller såväl för elever som fått en plats på en nationellt godkänd idrottsutbildning som för alla andra elever i det svenska gymnasiet. Vanliga regler gäller således. Jag avser inte att vidta några åtgärder för att ändra på det. 9 (S): Jag tackar utbildningsministern för svaret. Fotboll är den ojämförligt största sporten i och den absolut största ungdomsidrotten alla kategorier. Det är den största pojkidrotten och den största flickidrotten. Det är den största idrotten bland både invandrarpojkar och invandrarflickor. Det är hundratusentals ungdomar som ägnar tre, fyra, fem, sex, kanske åt fotbollen. Väldigt många slutar dock när de kommer upp i gymnasieåldern. slutar i åldern . Det beror säkert på att många andra intressen pockar på uppmärksamhet i den åldern. Men det beror också på, menar jag, att gymnasiestudier är och bör var krävande. För fotbollen, som är en lagsport som alla vet, har de riksrekryterande idrottsgymnasierna aldrig varit aktuella. Det är därför väldigt välkommet att det finns möjligheter med nationellt godkända idrottsutbildningar, för det är de som kan användas för fotbollens räkning. De här utbildningarna ska vara av tydlig elitidrottskaraktär och ska ha ett etablerat samarbete med ett specialidrottsförbund. Jag har förmånen att vara ordförande i ett sådant specialidrottsförbund, . Vi har samarbete med tolv gymnasieskolor, så kallade NIU-gymnasier, i . Några av dessa gymnasier har också ett etablerat samarbete med någon av de stora elitutbildande föreningarna i . Bakgrunden till min fråga är den situation som var på gymnasium, där det fanns 24 platser på nationellt godkända idrottsutbildningar och där specialförbundet tog fram de ungdomar som hade tillräckliga idrottsliga meriter och förutsättningar för att komma i fråga för att bli antagna. Samtliga uppfyllde behörighetskraven för gymnasieutbildningarna. Ändå uppkom en situation där fotbollsungdomar kunde konkurreras bort av ungdomar med högre betyg. Resultatet blir då att det blir färre idrottsplatser på gymnasieskolan. Jag har förstått att detta är ett problem som finns framför allt i , där det råder stor konkurrens till vissa gymnasieskolor. Resultatet blir att det inte räcker för en elitsatsande ungdom att både klara behörighetskraven och att i hård konkurrens bli utvald som en av dem som har förutsättningar att nå elitnivå det är ju mycket hårda krav som ställs utan man blir ändå bortkonkurrerad, och resultatet blir att färre ungdomar får gå en NIU-utbildning, alltså en utbildning där man kombinerar utbildning med sin specialidrott. Detta tycker jag är väldigt olyckligt. Därför skulle jag igen vilja ställa frågan till utbildningsministern: det meningen att det skulle bli så här? 10 Utbildningsminister (FP): Huruvida det var meningen att det skulle bli så på gymnasium kan jag inte svara på. De här reglerna har ju antagit i full enighet. Jag antar att även tryckte på ja-knappen, så vi har väl alla ett ansvar för att reglerna ser ut så här. Å ena sidan har vi riksrekryterande idrottsutbildningar på gymnasienivå. Där har man särskilda antagningsregler som man har gjort upp med om. De är verkligen till för elitidrottens behov. Ska vi ha idrottsstjärnor i världsklass måste de få avsätta mycket tid till sin träning och skolschemat måste anpassas efter det. De utbildningarna är särskilt upplagda. Å andra sidan har vi de nationellt godkända idrottsutbildningarna. De är vanliga gymnasieutbildningar som man kompletterar med någon idrott. Där gäller naturligtvis vanliga regler för antagning och sådant. När jag lyssnar på inser jag att om man förlägger en sådan utbildning på ett gymnasium som har extremt höga antagningspoäng kan man hamna i den situation som hon beskriver. Om man lägger den på en skola med lägre antagningspoäng har man naturligtvis möjlighet att ta in fler elever med lägre betyg. Det är väl en diskussion som får ta med och Stockholmskommunerna. Ni har lagt den här utbildningen på en skola med mycket höga antagningspoäng, och därmed får det denna effekt. Jag förstår problemet som beskriver, men konsekvensen av att ändra reglerna i skollagen på grund av detta exempel är lite för långtgående, bedömer jag. Man får fundera lite på var man lägger detta. Man har ju möjlighet att med kommunen komma överens om hur urval ska gå till. Som jag sade finns det en möjlighet för kommunerna att bestämma detta. Jag ser dock inte att vi av detta skäl skulle gå in och ändra lagstiftningen. Detta får man lösa i en överenskommelse mellan och . 11 (S): Det är olyckligt, tycker jag, att utbildningsministern inte är beredd att ändra i reglerna. Vi har särskilda regler för de riksrekryterande idrottsutbildningarna, men de inriktar sig framför allt på de individuella idrotterna. Vi har ju världsstjärnor också i idrotter som fotboll. Men fotboll, som är en av lagsporterna, har egentligen inga förutsättningar att vara bas för en riksrekryterande idrottsutbildning, utan det blir inom ramen för de nationellt godkända idrottsutbildningarna som den elitsatsningen kan ske om man ska vara realist. Det är orimliga krav som man ställer på dessa duktiga elitsatsande ungdomar som lägger ned så mycket energi, tid och talang på sin idrott och som bedöms ha förutsättningar att nå högsta nivå. Ändå ställer man krav på att de dessutom i betygshänseende ska slå ut alla andra elever för att komma in på det fåtal platser som finns. Det är redan hård konkurrens om att hamna bland dem som alls har möjlighet att komma in på NIU-gymnasierna. Det är klart att det ser olika ut över landet. Det är inte bara ett fåtal gymnasieskolor i som har ett högt sökandetryck. Det vet mycket väl. Där finns ett stort antal gymnasieskolor eftersom det är en mycket stor antagningsregion och det dessutom finns ett tryck utifrån. Det är alltså inte så enkelt som att bara flytta till en annan gymnasieskola. Det handlar också om närheten till de klubbar som man samarbetar med när man ska bedriva den här utbildningen. 12 Utbildningsminister (FP): Jag har stor förståelse för synpunkter, men man måste fundera på vad konsekvensen blir i andra ändan. På de populäraste gymnasierna i slår man ut elever. Följden av en regeländring skulle bli att man slår elever som har höga betyg: En elev med lägre betyg som spelar fotboll ska slå ut en elev som har högre betyg. Det kommer inte heller att vara lättförsvarat när det kommer interpellationer om det systemet. Urvalsregler för populära utbildningar kommer alltid att vara kontroversiella. Går studierna eller idrotten i första hand? Min grundinställning är att studierna går i första hand. Vi har ändå gjort ett undantag för de riksrekryterande idrottsgymnasierna. Där kan man välja ut dem som man tycker är riktiga stjärnor. Detta görs i en överenskommelse med , där och andra är med. Så sent som ställde sig alla partier bakom antagningsreglerna i en omröstning. Det var ingen som då var kritisk till detta. Det har varit så att det är de riksrekryterande gymnasierna som har undantag. Jag är inte utan vidare beredd att ändra detta på ett sådant sätt att vi på en lång rad populära gymnasier ska börja ta in elever som har lägre betyg men spelar fotboll och slå ut andra som har högre betyg. Jag är själv Brommabo och har två grabbar som spelar fotboll i Brommapojkarna. Trots detta får jag säga att jag tror att det skulle vara ett svårförsvarat system. Här i finns mängder av skolor med lägre antagningspoäng. De finns också i Västerort. Förlägger man dessa klasser dit kommer man att kunna ta in alla man vill, för där är antagningspoängen mycket lägre. Men lägger man dessa utbildningar på en skola som har mycket högre antagningspoäng gäller den antagningspoängen även om man spelar fotboll. Det har i full enighet beslutat, och jag står bakom det beslutet. 13 (S): Det är ju inte specialidrottsförbunden som bestämmer vilka skolor som ska ha de här utbildningarna, utan det är skolorna själva som ansöker. Det bygger alltså på att det finns skolor som vill bedriva NIU-utbildning. Det är inget som eller något annat specialidrottsförbund kan ålägga någon lämplig gymnasieskola att göra. Dessutom är reglerna sådana att det ska vara mellan 12 och 20 elever för att det ska bli en grupp som ska bedömas ha tillräckliga förutsättningar för att man ska kunna bedriva kvalificerad utbildning i specialidrott. Gruppen ska inte vara för liten och inte för stor. Jag tycker att det är rimligt att man har den typen av krav, både för ekonomiska förutsättningar och för att det ska finnas pedagogiska förutsättningar att lyckas. Om det då finns 20 platser som är avsedda för den här utbildningen och resultatet blir att det inte alls kommer in så många ungdomar för att de slås ut av andra skäl drabbar det också de ungdomar som har tagits in utifrån sina idrottsliga meriter och betygsmeriter. Om gruppen inte blir tillräckligt stor finns det risk för att utbildningen inte får fortsätta att bedrivas och det finns kanske inte ekonomiska och pedagogiska förutsättningar att uppnå tillräcklig kvalitet. Här finns ett inbyggt problem. Jag tror ärligt talat, utbildningsministern, att varken du eller jag kunde förutse att konsekvensen skulle bli att de platser som var avsedda för idrottsutbildning på nationellt godkända gymnasieutbildningar skulle försvinna på det sätt som har skett. Jag hoppas verkligen att utbildningsministern är beredd att följa den här frågan och inte utesluta att det kan bli förändringar . 14 Utbildningsminister (FP): Jag är absolut beredd att följa både denna och andra frågor som gäller gymnasiet. Jag vill ändå framhålla att det inte är så enkelt att man nu bara kan ändra reglerna. Då är det ju några andra elever som åker ut ur de här skolorna i stället. Jag vill framhålla att det ändå finns möjligheter för ett regionalt idrottsförbund i det här fallet att ta upp en dialog med och i om vilka skolor som bör ha dessa utbildningar. Jag är övertygad om att de flesta skolor är intresserade av att kunna profilera sig på det sättet. Jag tror inte att det är något problem. Men förlägger man den här typen av utbildningar till skolor som är väldigt populära och har mycket höga antagningspoäng är jag väldigt tveksam till att vi ska skapa gräddfiler så elever som har mycket lägre betyg ska komma in på dessa skolor genom att man går runt antagningssystemet för att de spelar fotboll. Jag är inte säker på att det antagningsystemet skulle få någon större legitimitet. Det är möjligt att det blir populärt hos dem som brinner för just det intresset. Men det är inte säkert att det skulle få någon större legitimitet i andra kretsar och hos de elever som slås ut. Jag är absolut beredd att följa detta och ta del av informationen om det skulle vara ett mycket utbrett problem i . Vi får i så fall fundera på i fall vi ska göra någonting. Men för dagen menar jag att de regler vi har antagit i bred enighet får gälla. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellationerna 2011/12:100 och 112 om yttrandefrihet, mänskliga rättigheter och det kurdiska folket i 15 Utrikesminister (M): Amineh Kakabaveh och har i separata interpellationer ställt frågor om hur jag avser att verka för att stärka de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna i , i synnerhet yttrandefriheten. har även frågat hur jag kan förmå att, i dialog med kurdiska folkets företrädare, nå en fredlig lösning på den kurdiska frågan. Amineh Kakabaveh har dessutom frågat om jag är beredd att lyfta denna fråga inom FN samt om jag inom EU avser att föreslå tillsättning av en kommission som undersöker huruvida har använt kemiska vapen i kriget mot PKK. Jag är övertygad om att fortsatta EU-process, liksom , kommer att vara en stark kraft för positiva förändringar i landet. I takt med att uppfyller de strikta krav som EU ställer i medlemskapsförhandlingarna stärks också de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Trots kvarstående brister har den övergripande respekten för mänskliga rättigheter väsentligt förbättrats . Att minoritetsspråk numera får utrymme i nationell radio och tv är ett talande exempel på detta. Jag välkomnar den turkiska regeringens ambitioner att ta fram en ny konstitution eftersom detta också kommer att få betydelse för stärkandet av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Frågan om rättigheter för personer som tillhör minoriteter hanteras av och dess domstol samt av ett antal FN-mekanismer inom ramen för för mänskliga rättigheter, exempelvis den oberoende experten för minoritetsfrågor och Forum för minoritetsfrågor. Min bedömning är att samarbete med EU, inklusive medlemskapsprocessen, är den starkaste drivkraften för att stärka mänskliga rättigheter och i förlängningen nå en lösning av den kurdiska frågan. , som är part till den internationella konventionen mot kemiska stridsmedel , har meddelat att man inte har tillgång till eller använder några kemiska stridsmedel. Som en av de främsta förespråkarna för EU-integration för en nära dialog med om landets reformprocess. Med ett långsiktigt arbete genom EU, bilaterala samtal och stöd till det civila samhället har bäst möjlighet att verka för att stärka de mänskliga rättigheterna i och främja en fredlig lösning av den kurdiska frågan. 16 AMINEH KAKABAVEH (V): Jag vill tacka utrikesminister för svaret och redogörelsen. Jag tycker att utrikesministern är alldeles för positiv till de få steg framåt som har tagit för att visa både EU och att regeringen som är religiös och konservativ också kan vara demokratisk. Det har med Recep i spetsen visat för omvärlden. Med hjälp av och EU framstår som en demokratisk ambassadör i hela regionen . Det försvårar tyvärr också för både och EU att inse att begår brott mot mänskliga rättigheter. Det gäller inte bara kurder. AKP-regeringen i har gått ett steg längre än tidigare då attackerna brukade riktas enbart mot det kurdiska folket. är det socialister, intellektuella, folkvalda, politiker och riksdagsledamöter, och 36 valda borgmästare i de kurdiska delarna sitter i fängelse. Sammanlagt 7 000 politiska aktivister sitter i fängelse i . Frågan är vilka väsentliga framsteg när det gäller mänskliga rättigheter som har gjort. Dessutom har jag frågat utrikesministern både nu och innan om att det finns misstanke att har använt kemiska vapen mot gerillan. Vi har i denna kammare diskuterat att har begått brott mot mänskliga rättigheter. och har bombat och förstört både miljö och infrastruktur i norra delarna av i , och . Jag har själv varit vittne till att interna flyktingar har skapats på grund av de bombningarna och miljön har skadats och boskap dödats. Marken kan inte odlas på grund av detta. En tysk forskare som heter , som är tysk militär och underrättelseexpert, utesluter inte att turkiska armén har använt förbjudna kemiska vapen mot gerillan då mer än 36 gerillasoldater mördades. begår brott mot politiskt valda, det kurdiska folket, socialister och intellektuella. De som vill ha en annan demokratisk väg i blir fängslade och tystade. Så länge man håller på med detta växer motsättningarna också i de kurdiska delarna. Ungdomarna i de kurdiska delarna av har ingen annan utväg än att gå upp i bergen och bli gerilla. Det är väldigt sorgligt att ett land som är kandidat till EU begår de brotten mot mänskliga rättigheter och mot det egna folket. Ändå ska vi stå här och blunda för det och säga att det görs framsteg. Visst har det blivit förbättringar. Det är väsentligt bättre. Man kan säga att man är kurd. Men det räcker inte för ett land som kallar sig demokratiskt. Jag vill att utrikesministern svarar på frågan om kemiska vapen och om vad han tycker och vad han kommer att göra. 17 (V): Tack, utrikesministern, för svaret! Det kan kanske synas lite märkligt att två vänsterpartister interpellerar utrikesministern med snarlika interpellationer i den här frågan, men Amineh och jag har lite olika ingångar. Amineh har egna erfarenheter av hur det är att leva i ett förtryck mot det egna folket i östra iranska . Jag mötte den kurdiska frågan i hos det kurdiska folket där. har jag även samarbetat med partiföreträdare för parti lokalt i ett solidaritetsarbete för . Det är inte märkligt att man nu efter årtionden av engagemang för kurdernas fråga känner en stor frustration. Det gäller inte minst utvecklingen i norra turkiska . Situationen för yttrandefriheten och mänskliga rättigheter i är minst sagt oroande. nås vi av rapporter om nya fängslanden av journalister och politiker. Den så kallade demokratiska öppningen i den kurdiska frågan som premiärminister tidigare lanserade har förbytts i en stenhård konfrontation med kurdisk gerilla och det prokurdiska partiet . BDP hade stora framgångar i valet till parlamentet . Det fick även med en representant för den turkiska vänstern på sina listor, vilket är positivt. För övrigt deltog både jag och Amineh som valövervakare i . Men den turkiska statsledningen fortsatte med sömngångaraktig säkerhet med administrativa åtgärder mot politiska motståndare, till exempel genom fängslande av ledamöter som då valdes in i parlamentet. På samma sätt fängslades representanter för tidigare och dåvarande prokurdiska partiet efter lokalvalen 2009. Dessa fängslanden gällde även människorättsföreträdare, till exempel PEN-medlemmen, juristen och författaren , tillika vice ordförande för den turkiska människorättsorganisationen . Erbey åtalades bland annat för att här i riksdag på inbjudan av ett nätverk för mänskliga rättigheter i ha kritiserat brist på sådana. Där ser man hur behandlar människor som i en öppen demokratisk process vill kritisera brister i sitt land! inledde såväl som militära attacker i strid med folkrätten på irakiskt territorium i jakt på kurdisk gerilla. Den tidigare vapenvilan mellan och PKK har förbytts i upptrappade stridigheter och många dödsoffer. Vi har också här hört uppgifter om att kemiska vapen har använts från sida. Uppgifterna verifieras av den tyske militär- och underrättelseexperten . Av utrikesminister svar framgår tydligt att han inte har några ambitioner att lyfta frågan inom EU eller FN. Jag beklagar detta. När det gäller till exempel uppgifterna om att har använt kemiska vapen hänvisar Bildt bara till att är part i den internationella kommissionen mot kemiska stridsmedel och har meddelat att man inte använder eller har tillgång till sådana vapen. Men, fru talman och utrikesminister , jag anser att trovärdighet i dessa frågor inte är hög. Det krävs en internationell utredning för att få klarhet. Jag tycker också att utifrån sina goda kontakter i området med både den turkiska och den kurdiska sidan har ett särskilt ansvar för att lyfta detta. Det är nog dags att sluta med den tysta diplomatin bakom lyckta dörrar och i stället tala klarspråk till , ! 18 Utrikesminister (M): Tack för denna möjlighet att ånyo diskutera dessa frågor! Vi brukar ju göra det med relativt jämna mellanrum, och det kan förvisso finnas skäl till det. Låt mig bara upprepa vad jag sade i mitt svar, som är rätt grundläggande: befinner sig fortfarande inne i en delvis rätt komplicerad omvandlingsprocess. Den är alls inte okontroversiell inom självt, och man har att nu manövrera fram och framför allt att få till stånd en överenskommelse om en ny författning. Den gamla författning man har är , från militärstyrets tid. Den innebär bland annat en kodifiering av en ställning för ett rättssystem som ibland domineras av krafter som kanske har en annan inställning vad gäller mänskliga rättigheter, och icke minst vad gäller den kurdiska frågan, än det som i övrigt också den turkiska statsledningen skulle vilja se. Ändringar av författningen är en avgörande förutsättning både för att man på ett bättre sätt ska kunna värna de mänskliga fri- och rättigheterna och för att man ska få ett rättssystem som inte begår sådant som också vi har anledning att ha stora frågetecken för . Det handlar om omfattande arresteringar och väldigt långa tider innan detta leder till avgörande i domstolar. När vi för samtal med den turkiska stats- och partiledningen och AKP har de samma oro för detta. De vill göra de förändringar som gör att man kan komma fram till ett rättssystem som är mer i enlighet med europeiska normer och europeiska principer. Jag tror att det är alldeles avgörande för att de här frågorna ska kunna föras framåt. Den kurdiska frågan är av avgörande betydelse; det råder ingen tvekan om den saken. Den är komplicerad. Den går till själva roten av den turkiska nationens historia och identitet. Den rör sig framåt på ett mycket påtagligt sätt. Mycket av det som är möjligt och till och med självklart i var omöjligt och till och med förbjudet . Vi ska erkänna den betydelse som både EU-processen och den nuvarande turkiska ledningens ansträngningar har haft i sammanhanget. Det pågår med all sannolikhet en kulturkamp också inom PKK. Det handlar om dem som vill fortsätta terrorns väg och om det som vi nu har sett i form av upptrappat våld det ska vi inte glömma. Det inleddes med att PKK eller möjligtvis delar av PKK sade upp vapenvilan och gick till väpnade attacker som sedan har besvarats på ett sätt från den turkiska sidan som har lett till allt detta. Jag vill inte på något sätt ifrågasätta interpellanternas avsikter eller åsikter sudda bort varje misstanke i den delen! Men jag tror att det är bra för vår trovärdighet i dessa frågor om vi har tydliga avståndstaganden också från PKK och den otvetydiga terrorism som organisationen har ett ansvar för. Det gäller att motarbeta de krafter som är för våldslösningar på bägge sidor och bereda vägen för den dialog som kan föra framåt också i denna fråga. Konstitutionsförändringen är en avgörande del av detta. Vi vet att det har förekommit politisk dialog och politiska kontakter. Men vi vet också av erfarenhet från motsvarande processer i andra delar av världen att det alltid finns de som vill kasta granater och bedriva terror också mot dem som vill bedriva en försoningsprocess. Jag tror att det är denna typ av motsättningar som vi nu står inför också i . Då är det viktigt att vi ger stöd till den turkiska stadsledningens strävan i dessa avseenden. Vi ska också stödja de krafter inom det kurdiska samhället, och möjligtvis också inom dessa organisationer, som faktiskt nu är för att samtal återupptas, samtal fortsätter och samtal leder fram till en lösning. 19 AMINEH KAKABAVEH (V): Jag tackar utrikesminister . Jag är helt överens med utrikesministern om att det finns olika motsättningar i landet. Det gäller de olika grenarna inom själva DTP, AKP och MHP, som är det , som har nått framsteg i de allmänna valen. Det finns också andra motsättningar. är ett klassamhälle och ett religiöst samhälle. Man brukar säga att det är djupa stater. I finns det mycket som är svårt att förstå till och med för oss som har rötterna i de här regionerna. Det är klart att detta är grundläggande. Det är svårt att inse för många att Recep spel i det hela är att han vill visa att han är den demokrat som syns utåt.