prot · GY0960 · 2011-02-16 00:00:00 — Förslagen här handlar om att säkra kvaliteten för allmännyttiga tjänster, öka satsningarna på central infrastruktur, garantera rätten för arbetstagare att vidta kollektiva åtgärder, underlätta den fria rörligheten för personer och förstärka skyddet och förenkla för konsumenten vid gränsöverskridande handel. Det tredje området berör dialog om partnerskap med verktyg för en god inre marknadsstyrning. Bland åtgärderna finns förslag om att intensifiera utvärderingen av regelverk, om alternativa tvistlösningssystem och om krav på snabbare genomförande av EU-lagstiftning i medlemsländerna. Det finns all anledning att välkomna förslaget till en inre marknadsakt för att effektivisera och modernisera EU:s inre marknad. Det är viktigt att de åtgärder som vidtas går hand i hand med en fortsatt öppenhet gentemot tredjeland och att protektionistiska tendenser i alla sammanhang där det är möjligt kan motarbetas. Till de prioriteringar som drivits från svensk sida hör bland annat en hållbar tillväxt, utvecklingen av en digital inre marknad och ett gemensamt europeiskt patentsystem. En av avsikterna med utskottens och utlåtanden är att skapa debatt och öka offentligheten kring EU-arbetet. Betydelsen av en väl fungerande inre marknad är grundstenen i EU:s arbete med att stärka konkurrenskraften och således av avgörande betydelse för att främja arbetstillfällen och tillväxt. Merparten av de åtgärder som presenteras i kommissionens meddelande är angelägna insatser för att få till stånd en harmoniserad och bättre fungerande inre marknad. För att åstadkomma en effektiv inre marknad krävs bland annat olika åtgärder på konkurrensområdet och en statsstödspolitik som noga följer . De olika konkurrenskraftsfrämjande åtgärder som vidtas ska inte endast sträva efter att underlätta gränsöverskridande handel mellan EU:s medlemsstater utan även mellan EU och tredjeland. Tydliga icke-diskriminerande globala regler för internationell handel är avgörande för hållbar tillväxt och utveckling. Frågan om EU-patent är ytterst betydelsefull för att öka konkurrenskraften för företag i , i förhållande till andra stora ekonomier och för att främja innovation på den inre marknaden. har varit och är fortfarande ett stort uppfinnarland. Därför har vi också varit mycket sårbara för de problem som beror på avsaknaden av en gemensam patentlagstiftning i . Handelsminister har varit pådrivande om ett gemensamt EU-patent eftersom vårt land är ett av de mest innovativa länderna i . Det är mycket glädjande att EU nu har enats om ett fördjupat samarbete om detta EU-patent. Det är ett samarbete som har nått fler länder än vi kunde tro . Ett slutet patentsystem vore också slutet för uppfinningsrikedomen. Förenklade regler för företag är också en tillväxtfaktor. Arbetet med att förenkla de nuvarande reglerna för inte minst små och medelstora företag måste därför ha högsta prioritet även fortsättningsvis, så att de administrativa bördorna och kostnaderna för företagen ska minska. Därtill behövs också regelförenklingar när det gäller offentlig upphandling, inte minst åtgärder som leder till att företag i större utsträckning än lämnar anbud utanför den egna medlemsstaten och därigenom medverkar till en förbättrad konkurrenssituation. Ökad konkurrens leder till att priser kan pressas och till att kostnaderna för skattebetalarna därigenom reduceras. En förenkling och modernisering av är därför ett väldigt viktigt område. Ökad internationell harmonisering av regler och standarder betyder mycket för att underlätta europeiska företags deltagande i internationell handel. För att skapa en väl fungerande europeisk energimarknad är en modern infrastruktur som möjliggör energihandel över nationsgränserna en viktig förutsättning. Här är det på sin plats att betona att investeringar i infrastruktur även framgent i första hand bör vara en fråga för aktörerna på marknaden. EU-medel bör snarare styras mot insatser som stöder EU:s energi- och klimatpolitiska mål än mot kommersiella och avgiftsfinansierade infrastrukturprojekt. Det är vidare positivt att kommissionen har höga ambitioner om förbättrad utvärdering och uppföljning av genomförandet av EU-lagstiftningen i medlemsländerna. Jag yrkar härmed på att lägger utlåtandet På väg mot en inre marknadsakt till handlingarna. 111 (S) replik: Jag har tre frågor till . Vikten av ett gemensamt europeiskt patentsystem är vi i rörande överens om. Mot bakgrund av det som sade i sitt anförande vill jag bara ställa en kontrollfråga angående det fördjupade samarbetet. Uppfattade jag rätt att det är klart att det blir så? I så fall har vi missat det, så det kunde vara bra att få det tydliggjort. Om det är klart att det blir så är det oerhört glädjande, för det är i så fall att ta ett steg framåt i den här frågan. talade om öppenhet mot tredjeland. Det är en jätteviktig fråga. Där blir det också en kontrollfråga. Är vi då rörande överens om också från svensk sida att vi driver borttagandet av tullar och tariffer utifrån det som är oerhört kontraproduktivt inom EU? Min tredje och sista fråga berör det sade i sitt anförande om att sätta människor i centrum. Det är oerhört viktigt utifrån människors vardag. Jag slås av avsaknaden av fackliga rättigheter och kollektivavtal i majoritetens utlåtande. Varför finns detta inte med? 112 HANS (M) replik: Den senaste informationen, som är ganska färsk, har jag tolkat som att 25 av 27 länder nu står bakom det fördjupade samarbetet. Det måste man säga att vi alla kan klappa varandra på axeln för, inte minst de innovativa entreprenörer som kommer att dra nytta av det här. Det är och som står utanför. Det är bara att glädjas över att det inte är i det italienska eller spanska parlamentet som vi debatterar det här, för där ser det säkert inte lika ljust ut att stå utanför en sådan fråga. Öppenhet för borttagande av tullar och tariffer är ju en klassisk svensk ståndpunkt. När det gäller att utveckla den inre marknaden och öppenheten mot tredjeland kommer detta fortsatt att vara en drivfråga, inte minst för som är väldigt beroende av både import och export. Importen är väldigt viktig för att vi ska kunna klara av att ha en livfull export. Då är det viktigt att vi ser till att de protektionistiska inslagen i världshandeln minskar så mycket som möjligt. Vi kan bland de 50 punkter som den inre marknadsakten handlar om fundera över: Är de för många? Det har tidigare talare tyckt. Är de för få? Det borde vara ytterligare några tillägg. Vi kan konstatera att det som skiljer våra betänkanden åt handlar om jämställdheten, klimatet och arbetsrätten. Det finns många andra frågor som också skulle kunna beröras. Vi skulle kunna ta upp diskriminering på grund av kön, etnicitet och på många andra håll och kanter. Det kan handla om hur det är för rörelsehindrade och så vidare. Det finns mycket man skulle kunna lägga till här. Men kärnan är en inre marknadsakt för att förbättra företagande och entreprenörskapet och skapa fler jobb i . 113 (S) replik: Det känns ändå lite förvånande med tanke på det säger här. Det sista som syftar på handeln med tredjeland verkar vi vara överens om. Det är glädjande om det är så att vi har fått ett fördjupat samarbete eller om det är så att det krävs enighet om det. Det är tre viktiga frågor som saknas i förslaget. Det handlar om jämställdhet, grön omställning och arbetsrätt. Det är tre saker som betyder oerhört mycket för varje enskild människa såväl i som i varje medlemsland. På något sätt är det ändå lite märkligt att inte här i kammaren kan erkänna: Vi tänkte inte på det, vi tar till oss vad ni säger från Socialdemokraterna, och tar med oss det i det fortsatta arbetet. Jag saknar den kommentaren. 114 HANS (M) replik: Jag tror att vi kommer att ha gott om tid under den här mandatperioden att ömsesidigt sakna uttalanden. Respekten kommer alltid att finnas. En kreativ opposition kommer att ge många goda inslag och inspel. Det är viktigt i arbetet med inre marknadsakten att det inte är en fast materia. Bara för att utlåtandet lämnar bord kommer inte arbetet med den att sluta. Vi kan konstatera att strategin för jämställdhet 20102015 har debatterats och diskuterats i . Jag ska göra en liten erinran om vad det handlade om. De fem prioriterade områdena är lika möjlighet till ekonomisk självständighet för kvinnor och män, lika lön för lika arbete och lika värde, jämställdhet i beslutsfattandet, värdighet, integritet och slut på könsbaserat våld och jämställdhet i EU:s yttre åtgärder. Det är frågor som går väl igen i inremarknadsaktsperspektivet. Vi kan konstatera att det är två utlåtanden som är ganska så lika. Jag gläder mig åt att oppositionen i form av De rödgröna har anslutit sig till så pass mycket av majoritetens ståndpunkt. Däremot måste jag nog ändå notera att jag inte under de tre inledande anförandena har hört orden företagande, tillväxt och ökade möjligheter till arbete nämnas. Det är detta som är det viktiga och kärnan. Sedan kan man lägga till 50 punkter ytterligare. Då kommer arbetsrätten och rörelsehindrade säkert också med. Jag yrkar bifall till förslaget. 115 (FP): Vi diskuterar meddelande och ingenting annat. Vi har hört det förut, men jag måste nästan läsa upp det. Den heter: På väg mot en inre marknadsakt: att skapa en verkligt konkurrenskraftig social marknadsekonomi 50 förslag för att arbeta, driva företagsamhet ochhandel bättre tillsammans. Det är en härlig rubrik och kanske för övrigt den längsta titeln för en kammardebatt som i varje fall jag har haft. Den innehåller en katalog på åtgärder man vill se för ett starkare , ett mindre krångligt , ett mer modernt och kanske mer effektivt . Åtgärderna fördelar sig på tre områden, som vi hört tidigare. Jag ska inte upprepa allt men vill nämna dem inledningsvis. 1.En dynamisk, hållbar och rättvis tillväxt med företagen, 24 punkter. 2.Människan i centrum för den inre marknaden, 19 punkter. 3.Dialog, partnerskap och utvärdering, 7 punkter. Sammantaget ska de var för sig, men också i samverkan, se till att EU:s inre marknad blir lättare att hantera för människor och företag, att regelkrångel minskar och att vi till exempel genom ett EU-patent som vi talade om innan ökar konkurrenskraften för våra företag inom EU. Denna sista fråga har varit en otroligt seg historia, men får antas nå en lösning helt eller delvis inom en mycket snar framtid. Upphandlingsreglerna ska moderniseras och ökad vikt läggas vid den mycket viktiga standardiseringsfrågan. Jag tänkte göra lite annorlunda när jag kommenterar meddelandet. Låt mig konkretisera bara ett av förslagen en smula så att eventuella läsare eller lyssnare bättre förstår varför vi lägger ned tid och energi på dessa frågor. Standardisering kan tyckas vara en ganska torr, tråkig och oviktig fråga som inte skulle behöva bry sig om, men icke. Standardiseringsfrågorna gör att även vi, som en liten nation, kan tävla med de allra största, duktigaste och främsta. Är vi tidigt och klokt ute i standardiseringsavtal med mera kan det hjälpa våra företag att vara dem som andra i branschen och i världen får rätta sig efter. När utvecklingen går snabbt framåt vinner de som ligger i rätt spår. De får i varje fall hjälp av strukturerna och inte tvärtom. Ingen minns väl kanske slaget om vilket videoformat vi skulle ha . Skulle vi ha VHS? Eller har du kanske Betamax, Video 2000 eller något annat system hemma? Ingen kommer kanske heller ihåg att det var JVC, ett enskilt företag, som introducerade VHS-standarden och, som vi senare kunde konstatera, avgick med en skrällseger. VHS-systemet utvecklades med Dolby, som följdes av Hifi och ännu senare av Nicam. Det blev Super VHS, W-VHS och senare Digital VHS. är det i stället dvd som är kung i baren eller på marknaden. Här förstår man att om man satsat på den standard som inte vann, Betamax eller Video 2000, hade man snart fått se sina surt förvärvade och investerade pengar försvinna och förmodligen jobben med dem, allt detta på grund av att någon annan satsat på rätt standard. Då förstår vi också hur viktigt det är att vara tidigt ute i denna stenhårda och svåra konkurrenssituation, inte minst för som ett litet land och EU. Om det viktigaste ordet för bostadsmarknaden, som alltid är så populärt att referera till är läge, läge, läge. Ja, då är motsvarande ord för standardiseringsarbetet tidigt, tidigt, . Det har vi insett i , och därför ligger vi väl framme i olika internationella arbeten. Bara för att nämna en sak så leder den svenska standardiseringsarbetet internationellt för alla världens riksrevisioner. Det är ett viktigt men väldigt okänt faktum. Hade jag varit och velat uppfinna en paradgren för oss svenskar så kanske det vore internationella standarder, inklusive myndighetskontakter, förberedande lagstiftning, nära samarbete med näringslivet, forskning och högskola samt arkivkorrelation. Det låter tråkigt. Men bara för att något låter tråkigt behöver det inte vara det. Vi har alla verktyg på plats för att göra ett kanonjobb för svenska och europeiska företag, och den chansen ska vi ta. För att återknyta till mitt lilla tidigare exempel har dvd alltmer tagit över marknaden som ny standard. Men fundera på om ett svenskt eller europeiskt företag kommer på och lyckas introducera nästa standard inom detta område. Oanade möjligheten utvecklar sig framför oss. Om du har dvd hemma, har du då dvd-r, dvd-rw med plus eller minus eller har du dvd-dl? Eller har du bestämt dig för Blue ? Eller kör du HD-tv? Som tur är, men det beror inte på tur utan förutseende, är vi mycket duktiga inom det internationella standardiseringsarbetet. Läs med förtjusning om detta eller surfa in på SIS hemsida och se mer om detta viktiga men ack så bortglömda område. Det här området som jag har försökt att belysa är ett av de 50 goda förslag som vill att vi ger vårt samtycke till . De övriga 49 är också bra. De mest kända standarder som vi har och som de flesta av oss känner till är väl ISO 9000 som rör kvalitet eller ISO 14000 som berör miljöledning. Det råder stor enighet om detta utlåtande i Riksdag. Det är 50 bra förslag som kommissionen lägger fram och där den har intagit en klok position. Den motivreservation som finns tar upp och bockar av det som står i majoritetens text, sånär som på att man saknar ett jämställdhetsperspektiv i förslaget till den inre marknadsakten. Jämställdheten är ett viktigt område men den behandlas i annat sammanhang. Tack för debatten! Jag yrkar att vi lägger utlåtandet till handlingarna. 116 (S) replik: Det var intressant att lyssna på , inte minst det som handlade om standardisering. Mot bakgrund av det har jag egentligen bara en enda fråga till . Borde det inte ur det här perspektivet också vara standardisering vad det gäller jämställdhet? som är liberalt, som genom det senaste århundradet faktiskt har gått i bräschen för ökad jämställdhet, var finns den frågan? Är det en standardisering så att det finns med i varje sådant här meddelande och beslut som kommer från EU? 117 (FP) replik: Jag trodde skulle fråga om de fackliga rättigheterna så jag har förberett en hel sida om det. Men det ville hon inte göra. Jag ska försöka besvara den andra frågan. Det är klart att jämställdheten är viktig. Det vet naturligtvis Socialdemokraternas företrädare mycket väl. För att besvara frågan kort och inte upprepa det min allianskollega tidigare sade i samma fråga kan jag bara säga att alla förslag inte kan innehålla allting. Det går inte. Man måste prioritera någonstans. Det här gäller just tillväxten på marknaden. Väldigt mycket har det att göra med just företagens rörlighet för varor, tjänster, människor och så vidare. Jag tycker att den behandling som vi gör och har gjort i utskottet, i debatter för jämställdheten, är väldigt viktig. Den förtjänar också att lyftas upp för sig. Jag känner inte att man måste knö in allting i alla betänkanden, meddelanden eller utlåtanden. 118 (S) replik: Det känns jättemärkligt att lyssna på det säger , just mot bakgrund av jämställdhetsperspektivet och att man från sida har legat i framkant för att kämpa och jobba för att kvinnor och män ska ha samma rättigheter. Att då stå i kammaren och säga att jämställdheten inte kan finnas med i alla förslag är jätteförvånande. Det är just det som behövs, att vi i varje sak som vi arbetar med , ända fram tills vi har uppnått det, kämpar och jobbar för och pekar på jämställdhetsperspektivet. Det känns att vi verkligen behöver ha det i ett europeiskt perspektiv. Jag vill också passa på att, med anledning av att jag i det förra replikskiftet inte hade möjlighet till ytterligare replik, bara för skull, som förmodligen inte hade öronen öppna och lyssnade på mitt anförande, säga att vi bejakar en väl fungerande inre marknad till nytta för företagen, arbetstagarna och konsumenten. Den inre marknaden har spelat en viktig roll för att främja tillväxten. Jag nämnde både företagande och tillväxt. I detta anförande instämde (M). 119 (FP) replik: Det var skönt med ett sådant klargörande. kan hela Alliansen sova gott . Dess värre kan kanske inte företagare göra det och lita på samma sak, men vi får hoppas på det bästa. I energifrågan till exempel, , finns det inget könsperspektiv. Att göra det lättare och få en bättre, mer väl fungerande energimarknad finns det faktiskt inget jämställdhetsperspektiv i. Nej, det gör det faktiskt inte. Men, fru talman, jag är glad för det helhjärtade erkännande som får för vår utmärkta jämställdhetspolitik och vår kamp för kvinnans rättigheter , för att inte säga årtusenden om det hade gått hade vi gjort det. Däremot kanske kan ta med sig det här till sin egen kriskommission och tipsa lite om hur vi i har arbetat. Det kan vara en bra fråga inför nästa val. 120 (C): Jag vill ta till orda angående utskottets behandling av det här meddelandet från EU. Låt mig först säga till kammarens ledamöter och till övriga åhörare att jag tycker att det är bra att här finns någon slags självinsikt i att tingens ordning inte alltid är perfekt. Jag tycker att vi ska ta emot detta och se det som ett bra och nyttigt arbete för oss för att komma vidare. Det är inte så att det är alldeles enkelt för företagare att befinna sig på den inre marknaden eller på någon marknad alls. I har och alliansregeringen jobbat intensivt för att förenkla för småföretagare och se till att det blir lättare att starta företag och lättare för kvinnor att starta och driva företag. Det ska bli lättare för människor att se en utveckling i att kanske gå från en anställning till att bli företagare. Jag kan rent generellt bara bejaka den ansats som finns i det här arbetet. Sedan kan vi fundera över vad som ska finnas med och inte finnas med. Det har flera talare berört. Det finns många områden som vi skulle behöva reformera inom EU. Jordbruksområdet har nämnts. Fiskeriområdet har också nämnts. Men det är ju parallella arbeten som sker inom respektive delar i kommissionen. Det gäller ju, som tidigare talare har nämnt, att är aktivt. Just i det här arbetet ligger inte de delarna med. Det kanske man kan beklaga, men tror jag att det är bra att vi inte bryter den tidsplan som finns för till exempel jordbrukspolitiken, CAP 2013, utan den får ha sin särskilda ordning. Att vi arbetar för en hållbar tillväxt tycker jag är helt centralt. Då kan man säga att det är väldigt tydligt att klimatarbetet också finns på ett parallellt spår. Det är inte så att det har lagts ned därför att det inte omskrivs med varje bokstav eller återges totalt, utan det arbetet finns ändå parallellt. Där har tagit en tydlig tätposition och driver på förändringsarbetet. När vi då ser att har en stor fördel, med bland annat en stor andel hållbar odling av biomassa som ger oss ett starkt försprång, ger inte det oss rätten att tala om för andra exakt hur det ska vara i andra länder. Men vi har alltså möjlighet att gå in i det arbetet med ett litet försprång. Jag ska inte bli långrandig, fru talman, jag är inte särskilt lång totalt sett. Låt mig bara trycka på exportberoendet. är ett mycket exportberoende land. Vi skulle stå oss väldigt slätt om vi inte hade former för att kunna fortsätta exportera de varor och kommande tjänster som faktiskt ökar inom tjänstesektorn. Därför är det viktigt att vara rädd om de instrument som finns. Jag kommer själv från ett mycket exportberoende län. Vi har flera sådana i som skulle vara nästan ingenting utan exporten och handeln. Därför är det viktigt att det här arbetet fortsätter. Jag tror inte att det arbete som vi har på vårt bord avgör framtiden totalt sett. Det är ständiga förändringar, ständiga diskussioner som måste föras i samtliga EU-länders parlament men också tillsammans med näringar och andra aktörer. Därför vill jag bara nämna att det har förekommit ett remissarbete som har varit viktigt. Det tycker jag är andan av ett öppet samhälle som har, där vi är vana vid öppenhet, och ett öppet arbete där vi har valt att ha en remissrunda. För oss är det helt naturligt. I andra länder kanske det är någonting alldeles nytt. Hållbar tillväxt är ju till för att vi ska kunna få arbetstillfällen även och ha råd med ett välstånd som vi har vant oss vid. Det är här som arbetstillfällena kommer in. De fyra friheterna måste försvaras. Protektionism skapar inte tillit. Ordet tillit finns med som ett värdeord. Protektionismen är ett allvarligt hot mot att få tillit för samarbete. Låt mig ta ett exempel vad gäller pendling över landgränser. Vi har sett att ett grannland som inte är med i EU samarbetar med EU genom viktiga avtal. Där kan vi märka att det blir ett hinder mot en av de fyra friheterna. Det är utomordentligt viktigt att vi slår fast att de fyra friheterna är grundläggande tillsammans med portalparagrafen om att motverka diskriminering. Det glöms lätt bort. Vi hade inte för så länge sedan uppe i kammare, fru talman, ett annat betänkande som rörde ett diskrimineringsbrott. När vi kommer dithän ska vi veta att det är ett av de allvarligaste brotten vi kan begå gentemot gemenskapen i Europeiska unionen. Vilka rättigheter finns? För den enskilde medborgaren finns ganska många rättigheter inom EU. Jag vill nämna proportionalitetsprincipen. Varje medborgare har rätt att få prövat om det han eller hon har blivit utsatt för står i proportion till vad som kan betraktas som rättvis behandling. Jag önskar att fler företagare kunde känna att möjligheten finns om de inte kan bedriva sin verksamhet. Jag vill yrka bifall till förslaget i näringsutskottets utlåtande och lägga det till handlingarna. 121 (S) replik: Det är glädjande att talar sig varm för de fyra friheterna, det vill säga att människor, varor, tjänster och kapital ska få röra sig fritt. säger att förhandlingarna om jordbruks- och fiskepolitiken pågår parallellt. Det känns lite märkligt. Handlar det inte om varor? Handlar det inte om tjänster? Handlar det inte om kapital? Är det inte naturligt att det skulle vara en del av framtidens inre marknadsakt? Det som är förvånande, särskilt vad gäller , som har velat ligga i bräschen vad gäller grön omställning och klimatpolitiken, är att partiet här har ställt upp på en majoritet där det råder fullkomlig avsaknad av grön omställning. Hur kan det komma sig, ? 122 (C) replik: Jag tackar för frågan från . Jag nämnde i mitt anförande att jordbrukspolitiken redan finns i ett särskilt arbete som förkortas CAP 2013. Jag tror att det är alldeles rimligt att kommissionen använder sig av den expertis och den sakkunskap som de har inom området, det vill säga GD Jordbruk. Jag finner inget annat svar. Det tror jag riskerar att skapa en annan politik än vad generellt historiskt, inklusive Socialdemokraterna, har åberopat . Jag är rädd för att det blir en förändring till det negativa. Vi pratar om stopp för protektionism och vi pratar för öppenhet, att hjälpa de nya EU-länderna att nå upp till den nivå vi befinner oss på . Jag instämmer inte i den slutsatsen. Jag är inte säker på att det var en slutsats, men jag får skicka tillbaka frågan till . Anser du att man skulle ha fört in hela arbetet vad gäller fri konkurrens i rapporten?