prot · GZ0929 · 2011-11-10 00:00:00 — Allt beror på vilka skall-krav som kommer att komma med. Det är inte klart. 50 (M): Jag tackar ministern för svaret och för det hårda arbete som hon har lagt ned i frågan. 51 Statsrådet (M): Jag skulle vilja passa på att här i tala om att det inte bara är jag, utan rätt många från både regionen och de olika delarna, som är inblandade. Det gäller inte minst Norrbotniabanan. Den är en del av hela Botniska korridoren. När man tänker sig stråket Botniska korridoren i ett svenskt perspektiv går det egentligen från i via Haparandabanan, som snart är färdig, för att komma ned på Norrbotniabanan, som inte finns. Sedan följer stråket , som i stort sett är i gång, och . Sedan finns en missande länk i form av Ostkustbanan, där det finns en hel del behov av kapacitet. Då pratar vi alltså om sträckan GävleSundsvall. Detta finns inte heller med i nuvarande plan. Men med hänsyn till de diskussioner som ändå pågår på EU-nivå kan vi ta med det i våra planer när vi pratar transportsslagsövergripande kapacitet för svensk del. Samordning av stöd till föräldrar med barn med funktionshinder 52 (SD): Jag har en fråga som jag skulle vilja ställa till statsrådet . Det har ganska länge pratats mycket om samordning i det här landet. Men faktum är att samordningen fungerar dåligt, om ens alls. Föräldrar med funktionshindrade barn har fått smaka på det här i och med att de själva har fått vara samordnare i samhället. De får sina pannor blodiga . Den samlade erfarenhet de har är att det är en heltidstjänst att ha kontakt med myndigheter. Den ena handläggaren vet inte vad den andra gör. Det finns otydliga ansvarsområden. Tilläggas kan att kortsiktiga ekonomiska fördelar alltför ofta får styra behoven. Detta är en ohållbar situation, vilket jag är alldeles säker på att statsrådet håller med om. Min fråga blir därför: Finns det någon strategi för att komma till rätta med samordningsproblemet för att underlätta för föräldrar i denna situation? 53 Statsrådet (KD): Jag tackar för frågan. Det är en angelägen fråga. Jag tror att många föräldrar som har barn med funktionsnedsättning verkligen kan instämma i den beskrivning som frågeställaren ger. Detta är en fråga som också är angelägen i regeringens perspektiv. Vi har en kartläggning där vi håller på att titta på hur stödet samlat fungerar . Vi vill också underlätta för föräldrarna genom att upprätta en webbaserad sida där alla stöd och olika saker som finns till hjälp samordnas informationsmässigt. Det tror vi är viktigt. Men vi har också en lagstiftning på plats som ska åtgärda mycket av det som frågeställaren beskriver, nämligen att samordning ska ske. Den är lagstadgad. Om insatser behövs både från kommunen och från måste man samordna sig. , som har tittat på hur stödet fungerar, säger att man inte riktigt har hunnit beakta hur långt lagstiftningen har kommit och implementerats. Jag förutsätter att landsting och kommuner nu tar sitt ansvar utifrån den nya lagstiftningen och ser till att det är de som samordnar sig kring barnet och barnets behov. 54 (SD): Det hade varit bra om det hade kunnat fungera. Men enligt har det framkommit att det finns en sorts motstånd hos kommuner och landsting till just samordning. Därför är det viktigt att hjälpen får komma på plats till de föräldrar som verkligen behöver den i första hand. Det är viktigt att man tillför kommunerna eventuella resurser så att de handgripligen och konkret kan hjälpa familjerna med kontakt med myndigheter. På så sätt kan familjerna slippa gå sönder. 55 Statsrådet (KD): Det motstånd som beskrivs kanske finns. Men det finns en lagstiftning på plats nu som inte kan förhandlas bort. Den är en nödvändighet; lagstiftning ska följas. , som frågeställaren tar upp, pekar på att man inte har hunnit följa upp den nya lagstiftningen. Det kommer vi att göra fortsättningsvis. Det är därför vi nu vill kartlägga hur långt kommunerna och landstingen har kommit i arbetet. Fungerar det för föräldrarna? Vi vet att de har en orimlig börda med att både vara föräldrar och räcka till i sin föräldraroll och att vara logistiker, upphandlare och allt möjligt. Det är många funktioner som läggs på föräldrarna . Vi vill göra vad vi kan för att underlätta deras fantastiska insats. 56 (S): I budgetpropositionen föreslår regeringen att man ska ta bort nedsättningen av förmånsvärdet för etanolbilar, det vill säga den skatt som man betalar för förmånen då arbetsgivaren står för bilen. Jag och många med mig anser att den förändringen kommer att få stora negativa konsekvenser för etanolbilsförsäljningen. Tjänstebilsmarknaden är ofta oerhört viktig för hur den framtida personbilsparken kommer att se ut. Dagens tjänstebilar blir morgondagens begagnade bruksbilar. Tjänstebilsinköparna kommer i stället att köpa andra bilar. Miljöalternativen är tyvärr inte så många. I stället för etanolbilar kan man använda laddhybrider. Man kommer också att kunna använda biogasbilar, men här finns det stora problem. Det finns inte så många bilar som fungerar på marknaden. Min fråga till miljöministern är: Är det regeringens intention att helt eller så gott som helt radera ut etanolbilen som en tjänstebilsprodukt? 57 Miljöminister (C): Tack, , för frågan! De olika transportmedlen är oerhört viktiga i klimatpolitiken. Transporter står för en tredjedel av utsläppen. Det är alltså oerhört viktigt att få ned utsläppen från trafiken. Vi har i ett mål om en fossilfri fordonspark 2030. Det måste vi jobba mot. För att komma dit och få ned alla utsläpp på vägen behövs alla tekniker. Givet det kan man också säga att det blir en fråga om hur länge man ska hålla på med statliga stöd. Det är min åsikt att de ska hjälpa till när det finns en tröskeleffekt för att en miljövänlig produkt ska komma in på marknaden och att de ska kombineras med grön upphandling. Förutom de subventioner som vi har för elbilar har vi också en utredning om grön upphandling som ska göra det möjligt för kommuner, landsting och offentliga upphandlare att handla olika miljövänliga transportmedel. 58 (S): Jag har varit i kontakt med ett antal aktörer som jobbar med etanol och etanolbilar och med inköpare som ska köpa de tjänstebilar som vi talar om. Många är mycket oroliga över att många kommer att välja bort etanolen och i stället välja bensin- eller dieselbilar. är inte gasbilen ett alternativ eftersom vi har mycket stora problem att få fram gas. Laddhybriden är alldeles för dyr, och framför allt finns den inte på marknaden . Jag tycker att det är oerhört problematiskt att vi nu kommer att vrida klockan tillbaka. Den park av etanolbilar som vi har är ändå ett förhållandevis gott miljöalternativ. Många tror att den i stort sett kommer att försvinna med regeringens nya förslag. Min fråga är: Tror miljöministern verkligen att vi kommer att ha några alternativ till diesel- och bensinbilar för de tjänstebilsköpare som ska göra de här valen om ungefär ? 59 Miljöminister (C): Utifrån klimatmålen är det viktigt att de mål vi sätter för utsläppen är tillräckligt låga. Under den gräns som är satt finns det utrymme för väldigt många olika tekniker och bränslen. Jag välkomnar en diskussion om etanol. Den har varit alldeles för okunnig och onyanserad. Det har vi diskuterat förut. Det är en enorm skillnad på finetanol och fuletanol. Finetanolen, som produceras i , har oerhört bra livscykelanalysvärden, medan den amerikanska majsetanolen inte alls är bra ur klimatsynpunkt. Det går åt mer energi att tillverka den än vad man får ut. Det är viktigt att de klimatstyrmedel vi har inte går på teknik utan på gränsvärden. Jag tycker att det är en viktig princip att upprätthålla. Själv är jag glad över att köra en etanolbil på Norrköpingsetanol. 60 (C): Min fråga till statsrådet rör finansiering av fiberutbyggnad i de delar av landet där marknaden inte sköter det själv. De digitala klyftorna i geografiskt hänseende är fortfarande stora. I de trakter i inre där jag befinner mig ibland finns inte ens tillgång till ADSL-abonnemang i stora delar av kommunerna. växer så kallade byalagslösningar i föreningsregi upp som svampar ur jorden för att lösa de här problemen. Här har de 500 miljoner som anvisas i budgetförslaget en väldigt värdefull roll att spela. Min farhåga rör att dessa pengar inte kommer att räcka speciellt länge med den utveckling som sker. Jag undrar hur statsrådet ser på möjligheten att kunna lova fortsatt satsning på liknande sätt. Jag tror att det är ytterst värdefullt för att det ska bli möjligt att bedriva detta långsiktigt. 61 Statsrådet (C): Tack för frågan, ! Att ha tillgång till bra elektroniska kommunikationer och bredband i världsklass är en fråga som är lika angelägen som tillgången till elnät eller för den delen en enskild väg var . Just därför har regeringen under en lång rad år vidtagit kraftfulla åtgärder för att komplettera marknaden och vara med och offentligt medfinansiera en bredbandsutbyggnad i de delar av landet där marknaden inte riktigt räcker till. satsade vi 355 miljoner i stöd till bredbandsutbyggnaden i den här typen av områden via landsbygdsprogrammet och kanalisationsstödet. I budgetpropositionen föreslår vi nu ett ytterligare tillskott på de kommande tre åren för att stödja den byalagsutveckling och det engagemang som finns runt om i landet inte bara där bor utan där många av de människor som är engagerade i fiberutbyggnad gör stora frivilliga insatser. 62 (C): Det är mycket positivt att detta pågår. När en sådan här utveckling väl har tagit fart är det viktigt att den får förutsättningar att fortsätta att utvecklas på liknande sätt. Något annat skulle vara mycket allvarligt. I det sammanhanget vill jag också påpeka att det mobila nät som utvecklas efter hand också är mycket värdefullt, inte minst just för sin mobilitet, men som en lösning för fast boende och fast sysselsättning ute i stora delar av vårt land är fortfarande god hjälp från det offentliga nödvändig för fiberutbyggnaden. 63 Statsrådet (C): Tack för den kompletterande kommentaren! Det är uppenbart att vi kommer att behöva vara med och offentligt medfinansiera i delar av landet även framöver. Men vi gör också andra saker. Vi har precis gett kommunerna i uppdrag att ta ett större och bredare grepp när det gäller planeringsansvaret för bredbandsutbyggnaden. Det bidrar också till detta. PTS, den ansvariga myndigheten, arbetar metodiskt med att ställa relevanta täckningskrav när man delar ut tillstånden för till exempel mobil trådlös kommunikation för att se till att vi med en kombination av fiber med fast teknik och mobil teknik kan täcka in så många människor som möjligt och se till att hela verkligen får bredband i världsklass. Vill man ta vara på hela möjlighet att växa och utvecklas är det en helt naturlig förutsättning att ha tillgång till riktigt bra elektroniska kommunikationer oavsett var man råkar bo eller oavsett var man råkar bedriva sitt företag. 64 (V): Jag har en fråga till statsrådet i ett ämne som har diskuterats tidigare här, nämligen äldreomsorgen, men jag har en lite annan ingång. , liksom ofta annars när det här diskuteras, pratar vi om valfriheten. Det är bra med valfrihet där man ska kunna välja vad man vill göra, om man vill gå ut och så vidare. Jag tror att behovet av att välja utförare är begränsat. Men det finns också en annan aspekt på det här med valfrihet. Det finns många kommuner som har en annan majoritet än den sittande regeringen och där väljarna har valt en annan politik. har regeringen sagt att om inte kommunerna inför valfrihet när det gäller utförare inom äldreomsorgen kommer en tvångslagstiftning 2014. Jag undrar om regeringen, efter de skandaler som har dykt upp med Carema och Attendo, står kvar vid att man tänker begränsa valfriheten för kommuninvånarna. 65 Statsrådet (KD): Valfriheten är viktig eftersom den ger möjlighet att välja bort det som man inte är nöjd med. Den har funnits . Man kan exempelvis välja mellan folktandvård och privat tandläkare. Vi har funnit det naturligt att kunna välja olika verksamhetsinriktningar för barnomsorgen. Jag tycker att också i fråga om våra äldre, och andra typer av sociala tjänster, ska brukarna ha möjlighet välja, och välja bort, när de inte är nöjda. Frågeställaren påstår att det inte finns något intresse från dem som det berör. Jag vill hävda motsatsen. Den första rapporten jag fick med en utvärdering av lag om valfrihetssystem visar att hade gjort ett aktivt val. Det tenderar att öka ju längre systemet finns i en kommun. Det tycker jag visar att det finns ett efterfrågetryck. Vänstern vill begränsa möjligheterna för den enskilde att välja. Det tycker jag är oacceptabelt. Sedan ska vi ha en kvalitetsgranskning, men låt oss komma ihåg att vanvård uppstår även i den kommunala omsorgen. Det har vi ganska många exempel på. Att säkra kvaliteten överallt är den stora uppgiften. 66 (V): Ja, vi vill begränsa möjligheten att välja eftersom vi vill begränsa möjligheten att bedriva vård där utgångspunkten är att generera vinst. Det kommer på ett eller annat sätt att alltid drabba verksamheten då man använder skattepengar till vinstuttag i stället för till förbättring av verksamheten. I finns ingen forskning som visar att det leder till en bättre verksamhet. Däremot såg vi i att forskning i visar att det leder till en försämring av verksamheten. Min fråga gällde hur man ser på valfriheten för väljarna i kommunerna. Det finns många kommuner där väljare valt en annan organisation för omsorg än den som regeringen står för. Regeringen har sagt att om kommunerna inte inför detta blir det en tvångslagstiftning 2014. Jag undrar därför om man står fast vid att man i allmänna val ska begränsa valfriheten för väljarna i kommunerna. 67 Statsrådet (KD): Här går en viktig skiljelinje i svensk politik. De som tilltror sina medborgare att göra ett eget val och de som säger att de väljer åt dig. Det är värt att notera att Vänstern fortfarande står kvar och inte vill ha några alternativ utan fortsatt vill servera ett monopol. Min åsikt är att möjligheten att välja bör finnas i alla kommuner. Det har vi också varit tydliga med i Alliansens valmanifest. Därför kommer vi att förbereda en tvingande lagstiftning. Möjligheten att välja ska finnas överallt i . 68 (KD): Även min fråga går till statsrådet , men den här gången gäller det barnen. firar vi dag då vi särskilt ska uppmärksamma barnens rätt till en trygg och god uppväxt. Alla barn får tyvärr inte det. Vi hör ofta i radio och tv hur barn är utsatta för övergrepp, både i form av våld och sexuella övergrepp. Också flyktingbarns situation är ganska allvarlig. Föräldrar och skola har ett stort ansvar, men jag tycker att vi också måste se till att lagarna är tydliga och står på barns sida. har mediedebatten handlat om just , om den ska bli lag eller inte. Det har bland annat gällt barns rätt i asylprocessen. har det kommit en ny kartläggning. Vad tänker regeringen göra beträffande den kartläggningen detta med tanke på det som har gjort och det faktum att säger att vi ska inkorporera i svensk lag? Hur ser statsrådet på den fortsatta processen? 69 Statsrådet (KD): Låt mig säga att den kartläggning som presenterats för socialutskottets ledamöter är en karta. Vi har tittat på och belyst hur de rättigheter som statueras i stämmer överens med svensk lagstiftning. Vad finns i svensk lagstiftning som svarar upp mot barns rättigheter enligt ? Vi har fått fram en karta som visar att svensk lag överensstämmer mycket väl med . Vår lagstiftning är väl utbyggd. Den överträffar ofta de grundläggande krav som finns. Men det finns också brister. gäller det att ta ut kompassriktningen från den kartläggningen för jag menar att vi också och i vårt land har blinda fläckar när det gäller barns rättigheter. Vi kommer att fortsätta arbetet med att stärka barns rättigheter. Frågan om inkorporering får jag återkomma till i mitt nästa inlägg. 70 (KD): Jag har förstått att den kartläggning som presenterats visar att redan gör mycket och att lagstiftningen ofta står på barnens sida. Det är bra att gör mycket. tycker jag att barns rättigheter måste vara väldigt tydliga. har lyckats inkorporera i sin lag. Frågan är vad som skulle bli så mycket sämre om man inkorporerade den även i svensk lag. Jag vill därför återigen fråga vad regeringen nu kan göra. Ska vi nöja oss med kartläggningen eller finns det andra insatser som kan göras? Kan man stärka lagen ytterligare? 71 Statsrådet (KD): Jag är övertygad om att man kan stärka lagstiftningen ytterligare. Kartläggningen visar att vi på vissa områden har brister, exempelvis på asylområdet. När det gäller inkorporering tycker olika partier lite olika. För att öka vår gemensamma kunskapsmängd tror jag att det är viktigt att vi hämtar erfarenheter från de länder som har inkorporerat . Jag tillhör ett parti som är för en inkorporering, men jag har respekt för att vi tillsammans måste öka vår kunskap ytterligare. Jag kommer att ha en temadialog med barnrättsorganisationerna, och kommer jag att hålla ett kunskapsseminarium där vi får ta del av de nordiska erfarenheterna. Genom att bjuda hit de nordiska representanterna kan de berätta om sina erfarenheter. Vi har bland barnrättsjurister i en diskussion där en del menar att eftersom vår lagstiftning är så omfattande skulle det försvaga barns rättigheter att inkorporera , och sedan finns det de som tycker att de skulle stärkas. Därför tror jag att inhämtande av ytterligare kunskap är viktigt för att vi ska komma vidare i frågan. 72 (MP): Miljöminister har meddelat att den svenska fordonsflottan ska vara helt fossilfri till 2030. Att alla fordon på våra gator ska vara fossilfria är ett mycket ambitiöst mål, och det välkomnar förstås . Vi har dock en lång väg att gå för att nå dit. är av våra transporter oljeberoende, och vi ser att utsläppen ökar. Att sätta upp ambitiösa mål riskerar att bli tomma ord om de inte följs upp med en strategi. Min fråga till miljöminister är därför: Har regeringen en strategi för hur vi ska kunna få en helt fossilfri fordonsflotta till 2030? 73 Miljöminister (C): Jag tackar för att hon tar upp denna oerhört viktiga fråga. Klimatfrågorna måste hanteras i ett brett perspektiv. Som jag sade , som svar på en annan fråga, utgör transporterna generellt en tredjedel av utsläppen. jobbar vi med det som inom EU-systemet kallas Roadmap 2050. Frågan är hur man får olika sektorer, som står för olika delar av utsläppen, att minska utsläppen så att vi är på noll . Det innebär att vi nu arbetar med en strategi för att nå fram till detta. Vi har gett , vissa länsstyrelser och en mängd andra myndigheter i uppdrag att bidra med vad som behövs för att vi ska nå de mål som vi satt upp. Det är ett kontinuerligt arbete, och ju fler vi är som hjälper till, desto bättre. 74 (MP): Att tillsätta utredningar och ge uppdrag kan absolut vara en viktig del, men om vi ska nå målet om en fossilfri fordonsflotta krävs det en konkret politik just . När jag läser regeringens budget ser jag att den är ganska tom på konkreta åtgärder. Det finns en supermiljöbilspremie som gäller ungefär 5 000 bilar av de totalt fyra miljoner bilar som ska ersättas på våra gator. Det är alltså ungefär som den åtgärden ska avhjälpa. Biogas presenteras som en av de viktigaste åtgärderna för att kunna minska utsläppen från transporter, men i regeringens budget finns varken något produktionsstöd till biogas eller stöd för mackar så att fler människor kan tanka miljövänligt. Jag undrar därför om regeringen avser att vidta några nya åtgärder för att nå målet om en fossilfri fordonsflotta till 2030 så att det inte enbart blir tomma ord. 75 Miljöminister (C): För att nå målet om en fossilfri fordonsflotta till 2030, som jag håller med om är ett tufft mål, får man nog ta lite sats. Det handlar om bränsle, teknik och motorer, om att gå steg för steg framåt. Det är en kombination av lagstiftning, hur man sätter standarder, hur man utvecklar andra tekniker och transportsystemet, vilka transportinvesteringar vi gör, där tåginvesteringarna är oerhört viktiga, och även statsplanering. I detta sammanhang vill jag påpeka att vi har ökat anslagen till forskning otroligt mycket. En stor del av det handlar om miljöteknikforskning. Vi har tät kontakt med företagen och med industrin. Jag tycker att det är oerhört spännande att se vad till exempel och har på sina forskningsavdelningar när det gäller bilar som till och med kan bidra med energi in på elnätet . Lagen om valfrihet i äldreomsorgen 76 (M): Jag skulle vilja ställa en fråga till äldreminister om det som tydligen är temat för dagen. Det känns som att det är en viktig fråga som vi vill ha många svar på. Jag har själv ställt mig väldigt positiv till lagen om valfrihet och anser att frågan om mångfald gör väl och ve för en äldre människa och dess familj. Man kan själv välja den utförare man vill, och politikerna ska inte lägga sig i det, men däremot se till att saker och ting fungerar. Jag undrar vad anser om den kritik som rullas upp i medierna kring vissa bolag och hur detta går ihop med lagen om valfrihet. 77 Statsrådet (KD): Jag tackar för frågan. Jag skulle verkligen vilja rekommendera kommuner att använda sig av lagen om valfrihet. Det leder till kvalitetskonkurrens, eftersom man ska erbjuda samma nivå på ersättningen som vad den egna kommunens verksamhet kostar. Tyvärr sker en hel del upphandlingar också med , som ger priskonkurrens på ett annat sätt. Vi har tillskapat lagen om valfrihet för att kunna få till stånd kvalitetskonkurrens. Den används nästan till fullo när det gäller hemtjänst, men i mindre utsträckning när det gäller särskilt boende. Jag hoppas på att få se en vital utveckling av mer användande av LOV ute i kommunerna och att vi kommer bort från , som i mycket är anpassad för att upphandla produkter, inte tjänster. 78 (M): Jag tackar äldreministern för svaret. besökte jag ett äldreboende i en kommun där det inte finns valfrihet. En 97-årig man ville gärna flytta rakt över gatan till ett äldreboende, men det blev tvärstopp. Jag ser alltså också fram emot detta. 79 Statsrådet (KD): Detta är ett bra exempel som belyser varför vi är så angelägna om att valfriheten ska finnas på plats också när man blir äldre. Man ska inte fråntas beslutsrätten över sitt eget liv utan kunna ha inflytande på vem som hjälper en med morgonduschen och vilket äldreboende man ska bo på. 80 (S): infördes fyra elprisområden. har delats in från norr till söder. Min fråga går till . Varför har regeringen infört dessa fyra elprisområden och anser ministern att detta fungerar bra? 81 Statsrådet (C): Jag tackar för frågan, som är angelägen och aktuell. Det stämmer inte att det är regeringen som har infört de nya elprisområdena, utan det har gjorts av som ett resultat av den kritik som vi har fått från EU och som i sin tur var föranledd av ett klagomål från , som har valt att införa denna modell. Det handlar om att vi från svensk sida måste klara av att balansera den inre marknaden och att den ska fungera mot vårt behov av svensk el i . Det är ingen hemlighet jag har sagt det tydligt att vi från regeringens sida gärna hade avvaktat med att införa dessa elprisområden till dess att den så kallade Sydvästlänken är på plats. Det var dock inte möjligt att genomföra, eftersom vi var tvungna att leva upp till EU:s krav. Däremot gör vi nu andra saker för att se till att minimera de prisskillnader som kan komma att uppstå framöver. Vi bygger ut stamnäten. Vi ser även till att vi får en snabb utbyggnad inte minst av den förnybara elproduktionen i de södra delarna av . Båda dessa åtgärder kommer att bidra till att prisskillnaderna framöver kan hållas på en så låg nivå som möjligt. 82 (S): Jag antar att ändå har samrått eller fört samtal med regeringen innan man infört denna typ av förslag. Det är väl också så att EU definitivt inte har beslutat detta utan har föreslagit att det är på det här sättet vi skulle kunna ha det i . Mot bakgrund av de flaskhalsar som finns och att är uppdelat i fyra olika delar kommer det att vara olika priser vid olika tillfällen i de fyra olika områdena.