prot · GY0988 · 2011-04-14 00:00:00 — Det är två exempel på att och alliansregeringen levererar på miljöområdet. Vi inte bara pratar. Jag kan uppleva att det från Socialdemokraterna nu och från tidigare var mycket prat. Vi siktar på att också få resultat. Det är det som kommer att göra skillnad i människors vardag, i det här fallet för att få en giftfri vardag. 180 (KD): Vi behandlar ett motionsbetänkande som rör många viktiga ämnen, och de flesta är farliga. Så skulle man kunna sammanfatta det hela. Denna kammare tog för ett drygt år sedan beslut om hur vi skulle gå vidare med vårt nationella miljömålsarbete. Det var ett nytt sätt att arbeta för att nå målen, ett sätt att fasa ut det som inte ska finnas. Utifrån det arbetet har regeringen bland annat tillsatt Miljömålsberedningen vars uppdrag är att ta fram förslag på hur miljökvalitetsmål och generationsmål ska nås. Beredningen ska utveckla strategier med etappmål, styrmedel och åtgärder. Arbetet ska ske, och det vill jag betona, i nära samarbete med näringsliv, ideella organisationer och andra aktörer. Jag har förmånen att få vara med i det arbetet, vilket är oerhört spännande. När det gäller hur vi ska nå målet En giftfri miljö kan vi, herr talman, konstatera att Miljömålsberedningen överlämnade ett förslag till regeringen på hur etappmål ska kunna formuleras. Det är glädjande att se att det finns en bred samsyn i det arbetet och att sex av partier står bakom det förslaget. Det låter inte riktigt så just , men jag kan konstatera att i det långa perspektivet och i det långsiktiga arbetet har vi en gemensam syn, och det är viktigt. Beredningen föreslår ett etappmål om kunskap om ämnens hälso- och miljömässiga egenskaper, att regelverket beaktar att barn är särskilt känsliga för påverkan från kemikalier. Det, herr talman, berör dagens betänkande i allra högsta grad. Det är en viktig aspekt och det är viktigt att vi nu tydliggör den och sätter fokus på det. Barnperspektivet är viktigt. Beredningen ger också regeringen förslag på hur andra myndigheter ska ta fram etappmål och underlag till dessa. Det pågår en ständig process där Kemikalieinspektionen och andra är involverade. Det övergripande målet är att vi till nästa generation ska lämna efter oss ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta utan att vi exporterat dem till andra. Därför behöver vi en betydande och ambitiös miljöpolitik, vilket vi har, något som alliansregeringen har drivit och kommer att fortsätta att driva. Arbetet som Kemikalieinspektionen gör om den giftfria miljön är mycket viktigt och angeläget. Det glädjande att den rapport som lagts på bordet tydligt talar om vårt ansvar att inte minst skydda barn och unga från gifter i vardagen. Det handlar om att göra oss konsumenter medvetna, att se till att vi tar vara på de valmöjligheter vi har och att vi som konsumenter på så sätt blir tydliga påtryckare i det arbete som görs. arbetar aktivt och intensivt på EU-nivå, vilket sägs både i rapporten och i betänkandet. Det har inte riktigt låtit så, men det är de facto så. I sin rapport skriver Kemikalieinspektionen att det viktiga arbetet måste göras på internationell nivå. För oss handlar det då i första hand om att arbeta på EU-nivå. Det är viktigt att sätta fokus på forskning och studier om hur farliga ämnen fungerar, också i samverkan med andra ämnen, och att göra detta på ett smart sätt även på internationell nivå, vilket pågår. Vi har berört också de farliga ämnena, som jag började med. Parakvatdiskussionen ska jag inte upprepa. Jag kan bara konstatera att det är glädjande att vi har en samsyn i det sammanhanget. Men det är också viktigt att vi fullföljer det här inom andra ämnesområden, som vi inte har att debattera . Det handlar om biståndsarbete och demokratiarbete, som behandlas av andra utskott än miljö och jordbruksutskottet. När det gäller användningen av mildare varianter av biocider, som från var inne på i sitt inlägg, är det så att regeringen har gett i uppdrag att bilda ett råd för växtskydd, vilket man nu har gjort. Där ingår parter från , KemI, LRF, SNF med flera. Det är glädjande att dessa aktörer nu möts vid samma bord för att diskutera dessa frågor, vilket inte har skett tidigare. Där ingår naturligtvis också producenter av dessa bekämpningsmedel. kommer vi alltså att få se dessa aktörer vid ett och samma bord för att komma fram till hur vi ska hitta bättre och skonsammare metoder för att skydda våra grödor mot skadeangrepp. EU:s växtskyddsmedelsförordning är ett viktigt steg i arbetet. Den kommer att betyda att vi behöver göra många förändringar i vårt jordbruk i . Men detta måste göras i harmoni med övriga , inte så att vi exporterar problemen till andra nationer. Vi måste också tydliggöra vikten av att andra länder tar sitt ansvar. Vi ska vara pådrivare och gå före, men på ett klokt och vist sätt. Jag kan inte låta bli att ge en liten kommentar om gasledningen nära det småländska höglandet. Vi är några stycken i kammaren just nu som har vår utgångspunkt i det området. För mig är det en viktig investering gjord för att vi också ska kunna leverera in biogas i de ledningarna. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på samtliga motioner. 181 (MP) replik: Jag kan inte undgå att gå i gång på kommentar om fossilgasledningen. Att pumpa i och pytsa i lite biogas i den är inget annat än att legitimera en ökad fossilgasanvändning. var det i och för sig inte för att diskutera fossilgas vi träffades här , men fossilgasledningen kommer att slå undan benen för biobränslesatsningar på höglandet. Det har talat om i sitt remissvar. Lite anknytning till jordbruk lyckades jag få i alla fall. 182 (KD) replik: och jag har nästan samma geografiska utgångspunkt och har lantbruksbakgrund båda två. Jag ser inte denna ledning som den fara som beskriver. Av onda ting kan man välja det minst onda. Fossilgasen kanske är något bättre än en del annat fossilt. Men den är inte bra. Därför är det också viktigt att vi satsar, vilket regeringen har gjort, på alternativa energikällor, produktion av biogas och så vidare, både småskaligt och i lite större skala. Jag vet att det har pågått ett intensivt arbete nere i den trakt där denna ledning nu ska dras fram om just biogasproduktion. Men blir vi väldigt lokala, herr talman. Det är ändå en riksdiskussion vi för. Därför vill jag avsluta med att säga att det är viktigt att vi hittar steg på vägen. Jag tror att även denna investering kan vara ett steg på vägen mot att ställa om. 183 (MP) replik: När man bygger en fossilgasledning med kapacitet på en och en halv miljard kubikmeter är det ingen liten sak. Jag har pratat med i , och där säger man att klimatmålen flyger sin väg. Därmed flyger också regeringens och Alliansens höga klimatambitioner samma väg. 184 (KD) replik: Jag blir lite förvånad över den kommentaren. Om det är så att vi övergår från vanligt fossilt bränsle till detta är det trots allt ett steg i rätt riktning. Jag säger inte att det är dit vi ska. Vi ska ännu längre. Vi ska vidare förbi detta. Men låt det vara ett steg på vägen. 185 (MP): Dagens debatt om kemikaliekontroll innehåller många viktiga delar som har tydlig koppling till folkhälsan. Även om hälsa nämns i betänkandet har inte folkhälsoperspektivet i dess egentliga betydelse tagits med, vilket jag tycker är märkligt. Påstå inte att det finns ett aktivt arbete på regeringens agenda, ! Befolkningens hälsa, det vill säga folkhälsan, är i allra högsta grad relevant för kemikaliekontrollen och miljöpolitiken. Det gäller inte bara enskilda människors hälsa utan också den samlade effekten för hela befolkningen. I moderatregeringens värld har dock folkhälsa reducerats till enbart enskilda individers ansvar. Men hur ska vi konsumenter kunna välja bort hälsoskadliga kemikalier när vi inte ens har något alternativ? Egentligen borde det vara så enkelt att det som är bra är billigt och lättillgängligt, det som är skadligt dyrt och det som är farligt förbjudet. Jag kommer i mitt anförande att fokusera på den motion jag lagt fram om en av de vanligaste kemikalierna i vår vardag. Den finns i många av våra vanliga konsumtionsvaror. Får det vara lite gift i maten? Nej tack, skulle nog de flesta säga. Men har vi en reell chans att välja bort bisfenol A? Konservburken, nappflaskan, kontaktlinserna, kassakvittot, dvd-skivan alla kan de innehålla bisfenol A. Och vad är nu det egentligen? Bisfenol upptäcktes i jakten på syntetiska östrogener. Dock fick man fram en mycket effektivare syntetisk östrogen, och därför blev aldrig bisfenol ett läkemedel. När en kemist sedan upptäckte att bisfenol gick att polymerisera fick kemikalien ett annat användningsområde. Bisfenol A är ett bra exempel på en kemikalie som på goda vetenskapliga grunder anses vara hormonstörande. Det är också ett bra exempel på en modern kemikalie som finns i en förfärligt stor mängd produkter och artiklar som vi använder . Vi vet också att kemikalien läcker ut från en rad olika källor till den omgivande miljön. Ett exempel är nappflaskor, där avgivningen ökar om man värmer flaskan i en mikrovågsugn. Detta innebär att hela befolkningen är exponerad, inklusive gravida kvinnor, och spädbarn, och det finns data som visar att människor tar upp bisfenol A. Ämnet påvisas rutinmässigt i blod från vuxna och spädbarn och även i fostervatten och navelsträngsblod. Det innebär att den övergripande frågan är vilken betydelse det har att vi exponerar och spädbarn för denna typ av ämnen, som kan ge kroniska sjukdomar senare i livet. Det vet vi inte , men det finns onekligen vetenskapligt stöd för att vara ytterst försiktig och börja ta dessa frågor på allvar. uppmärksammades riskerna med bisfenol A, bland annat i en riksdagsmotion av . Bisfenol A används vid tillverkning av plaster, epoxylim, färg, glas och keramik. Ämnet används också på insidan av konservburkar och i plasttandfyllningar. BPA, som det också kallas, används som byggsten vid tillverkning av polykarbonat, vilket är en glasklar värmebeständig hårdplast där bisfenolet är länkat i långa kedjor. Vid förslitning och upphettning släpper de. Ju äldre plast, desto lösare sitter molekylerna. Då riskerar vi att få dem i oss. BPA kan kopplas till för tidig pubertet hos flickor, urogenitala missbildningar hos spädbarn, alltså könsorgan, prostataförstoring, bröstcancer, adhd, diabetes och försämrad spermiekvalitet. Ja, listan kan göras lång. Utskottsmajoriteten hänvisar bara till pågående arbete och att kemikaliepolitiken styrs via EU och vill lämna motionen utan vidare åtgärd. Det vi föreslår i motionen är att införa ett förbud mot bisfenol A i livsmedelsförpackningar och andra produkter där det kan överföras till människor med hänvisning till dess hälsorisker. Som andra att-sats föreslår vi att kraftfullt driver på i EU för att införa ett förbud mot bisfenol. Inte ens det vill utskottsmajoriteten bifalla. En av världens mest framstående forskare på ämnet, vom Saal vid universitet i , har kallat BPA den kanske giftigaste kemikalien vi känner, detta är på grund av dess bevisade inverkan på hormonsystemet redan i knappt mätbara doser. Små barn och är mest känsliga. Det absorberas genom huden. Det läcker från matförpackningar och tas upp av kroppen. Utan ett totalförbud kommer vi inte undan BPA. Det kan ibland vara motiverat att använda den hårda, ofta genomskinliga plasten. Men en bra början är att åtminstone slippa ämnet i maten. Inte ens det kan vi nå enighet om här i . Jag yrkar bifall till reservation nr 10. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 22 § Jordbrukspolitik m.m. Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2010/11:MJU16 Jordbrukspolitik m.m. 186 (S): Först vill jag instämma i samtliga våra reservationer. Men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservationerna 1 och 5. behöver en ny jordbrukspolitik. Vi socialdemokrater är kritiska till regeringens sätt att bedriva jordbruksförhandlingarna i EU. påtagliga marginalisering inom jordbrukspolitiken måste brytas. Det räcker inte att ensidigt driva frågan om jordbruksstödens omfattning. måste också aktivt delta i diskussionen om hur stöden ska utformas de finns kvar. Reformeringen av EU:s jordbrukspolitik är ett tufft arbete som ska ske inom EU med engagerad närvaro från svensk sida. Det är vår bestämda uppfattning att jordbruksstöden och marknadsregleringarna i EU ska avskaffas. Stöden snedvrider konkurrensen på världsmarknaden och förhindrar utvecklingsländernas möjligheter till egen produktion och konsumtion. Vi vill fasa ut jordbruksstöden och ge dem en tydlig klimatinriktning. Exportsubventionerna ska avvecklas . Vi vill också fokusera på en aktiv landsbygdsutveckling och ett förbättrat djurskydd. I vårt förslag för den gemensamma jordbrukspolitiken ingår följande principer: Jordbruksstöden ska omdirigeras till kollektiva nyttigheter i form av klimat- och miljöåtgärder. Jordbruksreformen ska bidra till EU 2020-strategin om en stark europeisk konkurrenskraft och tillväxt. Jordbrukspolitiken ska stämma överens med utvecklingspolitiken. Jordbrukspolitiken ska vara rättvis. Det svenska jordbruket ligger i framkant avseende klimat- och miljöåtgärder. Många av landsbygdens entreprenörer brinner av lust och förväntningar kring att hitta och utveckla hållbara metoder för landsbygdsutveckling, öppna landskap, biologisk mångfald, bra djurvälfärd och en livsmedelsutveckling gentemot konsumenterna som i allt väsentligt motsvarar de högt ställda förväntningarna på en god kvalitet och livsmedelssäkerhet. Vi anser att Matlandet på intet sätt svarar upp mot den stora utmaning som en ny jordbrukspolitik innebär. Matlandet har förvisso en viktig funktion i bevarandet och utvecklandet av svensk livsmedelsproduktion. Men det finns alltför många frågor som inte får svar via konceptet. Tyvärr anser landsbygdsministern att Matlandet är svaret på en gemensam livsmedelsstrategi, god konsumentupplysning, positiv djurvälfärd, livsmedelssäkerhet, ursprungsmärkning med mera. Att vara landsbygdsentreprenör är mer än att odla sin mark eller ha djurhållning. Det omfattar så mycket annat, gårdsbutiker, övernattningsmöjligheter för turister, prova-på-aktiviteter, skogsbruk med mera. Det måste löna sig att anställa som det ska vara enkelt. Det måste helt enkelt till ytterligare regelförenklingar och ett tydligt system som gynnar landsbygdsutvecklingen. På nationell nivå vill vi satsa på en biogasstrategi som baseras på utökad rötning av matavfall. För att driva på den inhemska biogasproduktionen krävs att en samordnande myndighet tar ansvar och samverkar mellan till exempel lantbrukare och distributörer. Behovet av distributionskanaler från en gårdsbaserad produktion är stort liksom behovet av standardiseringar, systemlösning och materielutveckling. Ytterligare forskning är nödvändig, och lokala måste byggas upp. Inom EU råder ett stödsystem inom jordbrukssektorn som i allt väsentligt bör reformeras. Vi socialdemokrater vill att alltmer av stöden riktas mot utvecklingen av kollektiva nyttigheter. Det handlar om ren luft, rent vatten, välvårdade öppna landskap och allt som vi i generationer lärt oss anse vara en självklarhet i . Men i en alltmer ökad internationalisering tvingas även vi i att inse att mer insatser behöver göras för att hålla landsbygden levande och tillgänglig för flera. Jordbruksstöden måste också reformeras ur ett rättviseperspektiv. Beroende av de olika 27 ländernas förhandlingsvilja och skicklighet har ett stödsystem utvecklats som gynnar de gamla EU-länderna och missgynnar de länder som kommit med i unionen . bönder har också utmaningar. Vi har en relativt låg djurhållning i förhållande till konsumenternas behov av köttprodukter. tyngs många bönder av en ökad import av kött inom livsmedelssektorn som inte i alla avseenden producerats enligt samma höga djurvälfärd som vi förväntar oss i . Det är långt ifrån godkänt att vi har en så låg självförsörjningsgrad avseende livsmedel. Givetvis är detta sprunget ur EU-medlemskapet. Men var går den nedre gränsen för självförsörjning, som stora delar av världen dras med livsmedelsbrist? Är det skäligt att tro att den inre marknadens drivkrafter skapar en god livsmedelssäkerhet och försörjningsgrad om det sker större störningar och minskningar avseende livsmedelstillgången? Vems ansvar blir det om den svenska jordbrukssektorn fasas ut som en följd av den ökade konkurrensen? Är det rimligt att vi konsumenter kan tvingas att välja produkter som vi har en liten kontroll över avseende ursprungsmärkning och innehåll? Är det rimligt att låta den svenska landsbygden armas ut med de negativa följdeffekter som det kan skapa? Den miljöanpassade offentliga upphandlingen ska utvecklas och göras självklar i alla offentliga sammanhang. Kommunernas upphandlare ska kunna kräva att den mat som de köper till skolbarn och äldre inom vård och omsorg produceras enligt svensk djurskydds- och miljölagstiftning. De ska kunna vara säkra på att livsmedlen kontrolleras för såväl salmonella som antibiotika. Dessa krav går att driva under förutsättning att alla leverantörer behandlas lika och ges lika möjligheter att lägga anbud. En hållbar upphandling är möjlig, men den kräver större grepp och mer informationsinsatser till upphandlarna. Lagstiftningen kan tolkas olika inom EU. Det gör att det fortfarande finns hinder för att till exempel i upphandlingskraven premiera lokal produktion, minska transportavstånden och så vidare. Det finns mycket kvar att göra inte minst rent pedagogiskt. Ifall de stora upphandlarna blir bättre på detta blir också möjligheterna bättre för de mindre producenterna att medverka och svara på anbud. En aktiv svensk trädgårdsproduktion bidrar till den goda självförsörjningsförmågan. Trädgårdsnäringen är betydelsefull med tanke på ökade kvalitetskrav från konsumenternas sida och ett ökat intresse för hur varorna produceras och transporteras, och vi måste också fortsätta att värna trädgårdsnäringen. Vi stöder en god djurhållning genom att inrätta en djuretisk ombudsman alternativt förstärka . Djurskyddet ska värnas. Den kontrollverksamhet som den borgerliga regeringen överförde till länsstyrelserna saknar fortfarande tillräckliga resurser. Det är ett stort misslyckande att regeringens nya organisation inte getts tillräckligt med resurser för att utföra djurskyddskontrollerna på ett effektivt sätt. Det är nästan snudd på tjänstefel att antalet kontroller halverats sedan länsstyrelserna fick ansvaret för kontrollerna. Det är inget fel på länsstyrelsernas personal. Problemet är att de är alldeles för få som jobbar med djurkontroll, vilket gör att arbetsbördan för de redan hårt belastade djurskyddsinspektörerna blir ännu tyngre. Kvaliteten i kontrollerna kan i sämsta fall bli sämre på grund av tidspress. Smittskyddet riskerar också att urholkas genom regeringens planer på en privatisering av veterinärernas organisation. Djurvälfärd är ett centralt begrepp hos svenska bönder och givetvis hos alla de som har sällskapsdjur. De med djurhållning som huvudsyssla känner stolthet över att värna djurens väl och ve som det skulle kunna bli en tydlig konkurrensfördel i förhållande till konsumenterna under förutsättning att det införs en tydlig ursprungsmärkning av kött från fjäderfä, gris, får och get. Då kan de svenska jordbrukarna förmodligen börja få betalt för den högt kvalificerade djurhållningen och omsorgen om djuren. En mobil slakteriverksamhet kan ha positiva effekter på djuromsorgen eftersom behovet minskar av transporter av levande djur. Vi anser att dagens utveckling inom EU mot allt större djurfabriker strider mot målen om god djurhållning och hållbar utveckling. Vi vill se över möjligheterna till regelförenklingar och startstöd för mobila slakterier. Hästnäringen är en viktig resurs som skapar många nya arbetstillfällen på landsbygden. Inte minst när det gäller friskvård och rehabilitering har hästarna en stor betydelse. Det finns stora fördelar med en samordning inom hästsektorn. Ett hästregister skulle till exempel underlätta kampen mot smittsamma sjukdomar. Hästnäringen omsätter , och branschen i sig har 28 000 anställda. Det är en stor och mycket viktig näring för det svenska samhället. Jordbrukspolitiken är både spännande och komplex. Den innefattar så många parametrar komplexa i vissa lägen och så självklart enkla i andra lägen. Det vi vet och har kännedom om kanske tappar sin aktualitet i en alltmer positiv och ökande teknik-, metod- och kunskapsutveckling. Därför är det viktigt att man vågar vara innovativ och framåtsyftande . Vikten av att ändra i jordbrukens stödsystem är grundläggande. är vi socialdemokrater väl medvetna om att jordbruksstöden behövs framöver. Skulle vi ta bort hela systemet skulle det finnas uppenbara risker att det svenska jordbruket utarmades helt. Vi socialdemokrater anser att en modern jordbrukspolitik sker i harmoni med flera aktörer, inte bara med dem som finns i . Från svenska bönder till konsumenter, via upphandlare, branschorganisationer och intresseorganisationer kan de politiska besluten bli mer vardagsverkliga. (Applåder) I detta anförande instämde , och (alla S). 187 (MP): Till att börja med yrkar jag bifall till reservation 6 om djuravel och växtförädling. Det är det som jag tänker tala om. Måhända kan detta ämne te sig en aning smalt och nördigt. Men jag menar att det är precis tvärtom. I vår motion lyfter vi särskilt fram den ekologiska produktionen som är en föregångare inom många viktiga ämnen, till exempel då det gäller att optimera odlingens kvävebalans, produktion med platsbundna resurser och utan kemiska bekämpningsmedel och en djurhållning som bygger på djurens naturliga beteenden och behov. För att främja en övergång till ekologisk produktion är det ytterst viktigt att den ges rätt förutsättningar. Anpassade växter och djur är en sådan förutsättning. Många av dagens tillgängliga sorter fungerar väl i en ekologisk produktion, men det finns mer att göra. Det är det vi pekar på i vår motion MJ434. Dagens situation ger anledning till oro. Växtförädlingsarbete och avelsarbete sker i en kommersiell miljö där det inte finns tillräckligt ekonomiskt utrymme för att förädla utifrån långsiktiga samhälleliga intressen. För vissa segment, till exempel fjäderfä och de stora dominerande sädesslagen, är trenden bekymmersam. Det är ett fåtal aktörer, hög koncentration och minskande genetisk variation. Försök att hitta långsamväxande slaktkycklingar som kan födas upp utan att ha ständig växtvärk! Det är hopplöst. Denna koncentration innebär också att förädlingen sker utifrån de stora marknadernas kortsiktiga behov. Att bedriva ett utvecklingsarbete för mindre marknader, till exempel den skandinaviska, blir inte kommersiellt intressant. Ett annat problem som vi pekar på i vår motion är att utvecklingsarbetet är inriktat mot egenskaper av betydelse för konventionell produktion och storskalig produktion i stället för egenskaper som behövs för ekologisk produktion eller produktion för lokala marknader. En sådan frågeställning skulle kunna vara: Ska bönorna mogna på en gång för att underlätta maskinell skörd eller mogna för att kunna säljas på lokala marknader ? För kortstråigt korn som är stråstyvt och därmed tål högre kvävegivor får man använda kemisk bekämpning som ska hålla tillbaka ogräset. Men i en ekologisk produktion är dessa egenskaper förödande. Där behövs längre och bredbladiga sorter och mer beskuggande sorter för att kunna konkurrera med ogräset. Dessutom efterfrågar man sorter som inte utvecklas så snabbt för att kunna bli försörjd med växtnäring som inte serveras lättlösligt. En annan egenskap är resistentegenskap som är av betydligt större vikt för den ekologiska bonden än i det konventionella lantbruket. Vi menar vidare att ett liknande arbete bör initieras inom djursektorn.