prot · GY0969 · 2011-03-09 00:00:00 — Målsättningen är en bättre arbetsmiljö och att få bort rånen. Hotell- och restaurangarbetsgivarna säger att de måste få bort kontanthanteringen totalt sett. kanske det blir så, vi får väl se, men det är ett gemensamt projekt som parterna tar stort ansvar för. Varför säger nej till det? 130 (KD) replik: Jag hade egen butik när jag var . Jag kommer fortfarande ihåg trasslet med att lämna dagskassan, att gå den i och för sig inte så långa biten mellan butiken och facket i banken där man skulle lägga dagskassan. Det var som jag kände otrygghet. Även om dagskassan inte var stor var jag ändå orolig för att någon skulle försöka ta den från mig. Samma sak är det när man jobbar ensam i en butik. Vi är inte emot idén med ett slutet kontanthanteringssystem. Det vi inte förstår är hur oppositionen tänkt att det ska fungera. Det är ett komplicerat system. Hur ska ett litet kafé, en liten butik eller varför inte en ideell verksamhet med ganska stor kontanthantering klara av det eftersom det krävs en så pass stor kontantinsats? Åtminstone ser det så ut , och det är dagsläget vi utgår från när vi fattar beslutet. Det är där vi inte riktigt förstår hur oppositionen har tänkt. Ingen av oss i Alliansen vill på något sätt medverka till att rån och hot fortsätter att äga rum mot butiksanställda. Det handlar inte om det. Vi vill veta hur det praktiskt är tänkt att fungera eftersom det handlar om ett ganska avancerat system. 131 (SD): En bra arbetsmiljö är självklart för de flesta svenskar. Vi förutsätter att våra arbetsplatser och arbetsuppgifter är utformade så att vi inte skadas fysiskt eller psykiskt. Arbetsmiljön på de svenska arbetsplatserna tillhör de bästa och säkraste i världen. Det är bra. Det ska vara så. Vi har bland annat genom lagstiftning, kontroller och ett gott samarbete mellan arbetsmarknadens parter skapat en bra grogrund för att ständigt utveckla och förbättra arbetsmiljöarbetet. Men det finns tyvärr tecken på att detta är på väg att luckras upp. Medlemskapet i EU:s inre marknad, med allt vad det innebär av gemensam lagstiftning och konkurrens av utstationerade företag från EU:s låglöneländer, sätter svensk arbetsmiljölagstiftning och den svenska arbetsmarknadens avtal på hårda prov. Men även alliansregeringens helt fria och i stort sett helt oreglerade arbetskraftsinvandring innebär att det arbetar människor på den svenska arbetsmarknaden under förhållanden som vi inte har sett sedan början av . Jag tänker mest beröra den socialdemokratiska motion och de två yrkanden där vi sverigedemokrater har valt att ställa oss på samma sida som den övriga oppositionen. Jag tänker dels på punkt 4, Arbetsmiljöhänsyn vid offentlig upphandling, dels på punkt 13, Lag om sluten kontanthantering i detaljhandeln. Vi sverigedemokrater accepterar inte på något vis de försämringar av arbetsmiljön som vare sig det svenska EU-medlemskapet eller regeringens oansvariga oreglerade arbetskraftsinvandring innebär. Vi anser att på den svenska arbetsmarknaden ska svenska avtal gälla. står upp för den svenska modellen. Centralt för den svenska modellen är kollektivavtalet. Genom de avtal och fördrag, bland annat Lissabonfördraget, som den här och föregående regeringar har slutit med EU har man undergrävt möjligheten att upprätthålla svenska avtal på den svenska arbetsmarknaden. Det har inneburit att vi inte kan ställa de krav som vi borde när det gäller löner och andra villkor på arbetsmarknaden. Det är ni som har undergrävt den möjligheten. har finansutskottets ledamöter debatterat kollektivavtalets ställning gentemot lagen om offentlig upphandling, och vi har beslutat om det i kammaren. En majoritet av oss sverigedemokrater i är inte beredda att ställa oss bakom att vi ska kunna kräva kollektivavtal när det gäller allting vid offentlig upphandling. Men när det kommer till arbetsmiljön, till människors hälsa och risk för deras liv anser vi att kraven är berättigade. Vi har fått höra, bland annat från , hur utstationerade utländska företag, inte minst inom byggsektorn, närmast systematiskt struntar i svensk arbetsmiljölagstiftning och de regelverk som arbetsmarknadens parter gemensamt har kommit överens om i kollektivavtalen. Svenska skötsamma företag som står upp för den svenska modellen, som respekterar ingångna avtal och därmed kalkylerar med kostnader för en säker och bra arbetsmiljö, missgynnas i upphandlingsprocessen. Med anledning av detta anser vi att förslaget att kunna ställa krav på att villkoren i de svenska kollektivavtalen uppfylls vid offentlig upphandling är bra. Det har från en del håll innan denna debatt hävdats att förslaget innebär att man tvingar alla som vill delta i den offentliga upphandlingen att teckna kollektivavtal. Det stämmer inte. Ni på allianssidan som möjligtvis var med på utskottsmötet, där jag ställde frågan till motionären om det gällde ett krav på att teckna kollektivavtal, vet mycket väl att svaret var nej. Det står heller inte så i motionen. Däremot står det att villkoren i kollektivavtalen måste vara uppfyllda, men det är en helt annan sak. Man har fortfarande fri teckningsrätt och fri avtalsrätt. Men att villkoren ska uppfyllas är en helt annan sak, och det är ett berättigat krav. Jag har sammanlagt erfarenhet som chef inom detaljhandeln, bland annat som Icahandlare. Alltsedan jag köpte min första Icabutik har det skett en skrämmande och farlig utveckling inom svensk detaljhandel. drabbas allt fler butiker och deras anställda av rån. Att 1 000 butiker rånas , med tusentals drabbade anställda, måste vara ett av våra värsta arbetsmiljöproblem eller kanske det värsta arbetsmiljöproblem vi står inför. Det är helt oacceptabelt. Det förslag som vi i har tagit ställning för innebär att regeringen tillsammans med arbetsmarknadens parter tar fram ett lagförslag syftande till att minska den kontanthanteringen i detaljhandeln. Jag vill understryka att det är detaljhandeln det handlar om. Frågan kommer sedan tillbaka till , och det är här vi kommer att fatta de slutgiltiga besluten. Det är fortfarande i vi tar beslut om lagar. Det är inte som på EU-nivå att det är tjänstemännen som beslutar om lagarna. Förslaget kommer tillbaka hit, och vi kommer att få bedöma det och fatta beslut om det. Vi sverigedemokrater kommer inte att medverka till att rösta fram ett system som innebär att vi slår ut en massa små och ärliga näringsidkare. Jag förutsätter att arbetsmarknadens parter kan komma med ett bra förslag. Jag förutsätter att företagens representant i den förhandlingen har självförtroende och styrka nog att se till sina medlemsföretags intressen i förhandlingarna. Men det verkar inte så på debatten just , vare sig i tidningarna eller här i kammaren. Det är självklart att lagstiftningen inte får bli trubbig. Samma krav kan inte gälla för alla, utan hänsyn måste tas till faktorer som omsättningens storlek, ensamarbete inte minst öppettider samt var och hur butiken är belägen. Man pratar om att ett slutet system skulle kosta per kassa. Det stämmer att detta initialt innebär en stor kostnad för många företagare. Olika finansieringsalternativ finns redan, och det kan finnas anledning att i samband med lagförslaget se över hur små och utsatta butiker kan få råd att erbjuda sina anställda den säkrare arbetsmiljö som ett slutet kontanthanteringssystem innebär. Man ska komma ihåg att även om inköp av slutna kontanthanteringssystem på kort sikt innebär mycket pengar för den enskilde näringsidkaren blir det efter att man tagit hänsyn till branschens vedertagna avskrivningstid och livslängden på systemet inte speciellt höga kostnader , . Det är ett annat sätt att visa det på. I en debattartikel i gårdagens beräknades kostnaden för alla branschens företag bli ca . Summan kan kanske hamna där, men då ska man vara medveten om att det är en initial kostnad. Beroende på avskrivningstid och livslängd torde den årliga kostnaden hamna runt . Detaljhandeln i omsätter omkring 500 miljarder. Kostnaden för att införa slutna kontanthanteringssystem torde därmed hamna på 1 till , eller en dryg tioöring per hundralapp. Detta kan näringsidkaren lägga direkt på konsumenten, för det är konkurrensneutralt och drabbar även konkurrenterna. Det har sannerligen varit frustrerande att i kammaren höra på debatten och ta del av alla felaktigheter som har sagts, men det ska bli skönt att nu få rätta till en del missförstånd. Bland annat talade om dricks i butiksledet. Hon talar om hur man ska kunna få dricks. Jag vet inte så många butiker där man får dricks. Kanske kan berätta för mig vilka butiker det är. Hon undrade hur man ska kunna göra undantag för torghandeln; hon förstod inte hur det skulle gå till. Om alla de tusentals tjänstemännen på inte har den fantasin kan jag hjälpa till med formuleringen. Traditionell torghandel är undantagen från lagstiftningen, punkt. Ni får den gratis. finns inte kvar i kammaren, men hon sade att om kontanthanteringen försvinner och man inte kan stjäla pengar kan man stjäla snus eller tv-apparater i stället eller rättare sagt råna butiken och ta snus och tv-apparater. Jo, det är riktigt att man kan råna och ta snus och tv-apparater. Tar man dem och går därifrån är det snatteri, men tilltvingar man sig dem med våld eller hot om våld är det rån; det stämmer. Men det är inte lika attraktivt. Jag förmodar att inte ens tror att rånen kommer att ligga på samma nivå som tusen rån i om man inte kan komma åt kontanter. För den typen av varor får man av värdet på den svarta marknaden när man avyttrar dem. kan ju pröva att lägga sedlar på hyllan i butiken och se om det försvinner mer sedlar än varor. Kaféer är inte butiker, . Vi behöver inte ha slutna kontanthanteringssystem på vare sig restauranger, nattklubbar eller kaféer. Det är samma sak när det gäller second hand-affärer. Med lite mer fantasi hos kan man säkert formulera en mening som undantar dem. Annars kan jag hjälpa till med en formulering. Detsamma gäller torghandeln. kom från sin egen tid som handlare ihåg trassel med dagskassan. Hon kommer säkert också ihåg hur det tog att räkna ihop dagskassan och få allt att stämma. fick man räkna om och göra allt igen. Ja, det kostar 100 000 att köpa in systemet, men sparar man in tio minuters arbetstid per dag är det betalt . Jo, det stämmer. kolleger som fortfarande jobbar i branschen borde dessutom kunna förhandla till sig lite lägre försäkringspremie, så det kan bli en ren vinst. Jag vill åter klargöra att vi sverigedemokrater inte tänker låta lagstiftningen slå ut små och ärliga företagare. Detta får inte bli en ny pumplag där småföretag slås ut för de höga principernas skull. Exakt hur förslaget till lagstiftning ska se ut är något för arbetsmarknadens parter att diskutera. Därefter kommer frågan tillbaka till oss, och då får vi här i möjlighet att fatta beslut. 132 (M) replik: Det är inte helt solklart vad anser i frågan om krav i enlighet med kollektivavtal vid offentlig upphandling, . För någon timme sedan hade vi en votering där stödde utskottet. talar för att rösta precis tvärtom i exakt samma lydelse. I finansutskottets betänkande står det att man från utskottets sida är osäker på om det här håller rättsligt. Det har prövats , och i , och det anses strida mot gemensamhetsrätten. Detta har ställt upp på i finansutskottet. låter det på som om det inte är riktigt samma logik som gäller eftersom vi nu talar arbetsmiljö. De olika förslagen är dock exakt likadana. Att tala om undantag för diverse, kan jag inte förstå. Hur ska man kunna göra en lag med så mycket oklar och så många undantag? vinner inget större förtroende i kammaren när man röstar på ett sätt ena dagen och på ett annat sätt i samma förslag. Ni vinner inte heller något större förtroende hos företagare med den politiken. 133 (SD) replik: är riktigt ute och cyklar. Självklart kan man rösta olika när det gäller olika delar. Precis som jag sade i mitt anförande ställer vi inte upp på att människor riskerar liv och lem och sin hälsa för att majoriteten i kammaren har beslutat att ansluta till fördrag som innebär att vi inte kan upprätthålla svensk arbetsmiljölagstiftning och ställa krav på att svenska kollektivavtal ska gälla på svensk arbetsmarknad. När det gäller arbetsmiljö och människors liv och hälsa ska vi kunna ställa krav på svenska kollektivavtal. Det beslutat har vi fattat. Jag tycker personligen att vi ska kunna ställa krav på svenska kollektivavtal när det gäller övriga delar, men där har jag inte hela riksdagsgruppen med mig . Det kommer dock; var så säker! Jag ska jobba på det. Jag har sett tidningarnas rubriker och vilka vansinniga argument vissa företrädare för en del organisationer för fram i denna debatt. Bland annat såg jag att en livsmedelshandlarorganisation påstod att en handlare skulle bli tvungen att sälja mer mjölk för att ha råd att installera systemet. Det kan finnas de butiker som måste sälja en miljon liter mer mjölk eftersom mjölk är en sådan produkt som man i vissa butiker säljer extremt billigt för att locka in kunder. Men samma butiker kanske bara behöver sälja 40 plastkassar för att installera systemet, för det är de pengarna vi talar om. 134 (M) replik: Det låter som om vill trolla bort frågan om kollektivavtalen. Det kanske var så att inte förstod att det var samma ärende i arbetsmarknadsutskottet som i finansutskottet. Det är möjligt att det var ren okunskap. När det gäller sluten kontanthantering tycks det som om backar något i frågan om lagförslaget. Han talar om initiala kostnader och annat. Ska man få en helt korrekt sluten kontanthantering innebär det att man har avtal med transportföretag som tar hand om de kontanta medlen. Det är inget man går med i en kasse till banken. Det är en ganska stor apparat kring detta. Det är inte bara själva systemet i kassan, utan det är en återkommande kostnad. Hur ideella organisationer och småföretag ska göra är oklart. Torghandeln ska tydligen undantas. Ökar då inte rånrisken på de ställen där det ska tillåtas? nämnde mig när det talades om dricks. Jag tänkte mig kaféer. Det är inte seriöst att kräva ett sådant omfattande lagförslag utan att ha en rimlig utredning innan. Ni har ingen aning om vad konsekvenserna blir för företagarna, kunderna eller samhället i stort. Det är inte seriöst. De rödgröna är inte seriösa i detta heller, så där är i gott sällskap. Det är oseriöst att föreslå något sådant i en motion när vi talar om arbetsmiljö. Vi är lika måna som ni om personalen som jobbar i butiker, men vi litar på kollektivavtalen och arbetsmarknadens parter. Detta kan lösas. Det behövs inget lagförslag i kammaren. 135 (SD) replik: Slutna kontanthanteringssystem har funnits i ett tiotal år. Det finns uppgifter om att en tredjedel av detaljhandelns försäljningsställen skulle ha det . Det stämmer inte. Jag talade med Företagarna när de ringde upp mig och ville lobba lite i ärendet. Det är som har det här enligt dem själva. funkar alltså inte, . Det går inte. Tusen rån och tusentals anställda som utsätts för hot om våld eller våld på sin arbetsplats. Vi talar om några av de mest lågavlönade på svensk arbetsmarknad. Tiotusentals, kanske hundratusentals, människor, framför allt kvinnor, går till jobbet och är rädda. Det är ett enormt arbetsmiljöproblem, och ni tar inte ert ansvar. Jag vet inte om har använt ett sådant här system. Jag har gjort det. Det är en enorm tidsbesparing. Man slipper tjafs med kunder om huruvida de har fått tillbaka rätt växel eller inte. Den anställde behöver inte heller känna att han eller hon har gjort något fel om det fattas i kassan, vilket ibland inträffar, eftersom det kommer inte att fattas pengar. Systemet håller reda på vad som finns, och det räknar efter. Vid dagens slut får man ut en blankett där man ser exakt hur mycket man har av varje sedel och hur mycket man har i kassan. Det är inga problem alls. Systemet har många fördelar. Det gäller inte bara rånrisken, utan det finns många andra fördelar. Precis som jag förklarade från talarstolen förut är det ett i stort sett självfinansierat system om man betalar för arbetstid för att räkna kassor. Jag förstår inte alls ert motstånd till systemet. Jag tycker att ni behöver överväga detta och tänka om i frågan, för ni är helt fel ute. 136 (S): Jag noterar att kollektivavtal har diskuterats här . Vi diskuterade det med finansutskottet när det handlade om offentlig upphandling. Det kom upp i skatteutskottets ärenden, och det kommer upp . Jag noterar den skrämselpropaganda som de borgerliga ledamöterna kör med för att man inte vill ha sjysta villkor för de anställda. Det är tråkigt. Oavsett om det beror på okunskap eller om man faktiskt vill använda sig av skrämselpropaganda beklagar jag det. Men det var inte därför jag begärde ordet. Jag vill ta tillfället i akt att uppmana de borgerliga ledamöterna att ansluta sig till förslaget om slutet kontanthanteringssystem för att minska butiksrånen. Det är märkligt att de borgerliga ledamöterna inte tänker på de anställdas säkerhet. Jag tycker att vi ska vara reformvänliga och försöka förbättra, och inte försämra. Det andra skälet till att jag begärde ordet var att jag vill ge exempel på hur de slitsamma, stressiga, lågbetalda och obekväma jobben på obekväm arbetstid oftast utförs av kvinnor. Det är i stor utsträckning kvinnor som jobbar i butik, i kiosk och i handel. De får oftast inte jobba heltid. De får oftast inte tillsvidareanställningar. Jag var tillsammans med , avdelning 2, på uppsökande verksamhet i mina hemtrakter . Det är slående hur den borgerliga regeringen har lyckats trycka tillbaka de anställdas självförtroende. De styr numera med att de anställda ska vara rädda. De ska vara rädda att förlora arbetet. De ska vara rädda för att anmäla olyckor. De ska vara rädda för att ställa krav. Jag mötte en ung tjej i en kiosk som bara får jobba . Men hon var glad över att hon hade fått ett arbete. Hon vågade inte bråka om det. Hon får bara veta i taget om hon ska få jobba längre. Jag mötte en äldre kvinna som har jobbat heltid i en butik. Men plötsligt har hon fått veta att hon ska jobba deltid. Vi vet hur den borgerliga regeringen har förstört möjligheterna stämpla för deltidsanställda. För henne var detta en fullständig tragedi. fick jag höra att hon nu är uppsagd helt och hållet. Jag mötte också en kvinna som jobbar i en annan kiosk. Hon var rädd eftersom kiosken nu hade blivit ett tillhåll därför att det inte fanns bra fritidsgårdar i kommunen. Så här är det i det borgerliga . Det är med rädsla man styr, och inte med trygghet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 19 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2010/11:265 Skillnader mellan män och kvinnor på arbetsmarknaden av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2010/11:266 Övergångsbestämmelser för barn med autism i den nya skollagen av (S) till utbildningsminister (FP) 2010/11:267 Frivillig ursprungsmärkning på färskt och fryst kött från får, get, gris och fjäderfä av (S) till landsbygdsminister (C) 2010/11:268 Kvalitetssäkring vid omvandling från hyresrätt till bostadsrätt av (S) till justitieminister (M) 2010/11:269 Unga på arbetsmarknaden av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2010/11:270 Regeringens politik för solenergi av (V) till närings- och energiminister (C) 2010/11:271 Barn placerade i HVB-hem av (S) till statsrådet (KD) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 20 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2010/11:358 Idrottsklubbars betalningsansvar vid polisinsatser av (SD) till justitieminister (M) 2010/11:359 Ny skattefelskarta av (S) till finansminister (M) 2010/11:360 Lekmannainflytandet i statlig förvaltning av (S) till statsrådet (KD) 2010/11:361 Tidsram för en HH-förbindelse av (S) till statsrådet (M) 2010/11:362 Påbyggnadsutbildning för invandrade civilingenjörer av (S) till arbetsmarknadsminister (M) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 21 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2010/11:337 Redovisning av bonusar av (MP) till statsrådet (M) 2010/11:339 Kommunernas ansvar för ensamkommande flyktingbarn av (S) till statsrådet (M) 2010/11:340 Modernare regler för fastställelse av könstillhörighet av (MP) till socialminister (KD) 2010/11:342 Självrisk i patientförsäkringen av (S) till socialminister (KD) 2010/11:343 och skärpta passregler av (FP) till statsrådet (M) 2010/11:336 Finsk tv i hela av (S) till kultur- och idrottsminister (M) 2010/11:338 Socialförsäkringsförmåner under graviditet av (MP) till statsrådet (M) 2010/11:344 Cyberfrihet av (S) till utrikesminister (M) 2010/11:346 Angelägna kulturprojekt som inte kommer att byggas av (S) till kultur- och idrottsminister (M) 2010/11:353 Unga med funktionshinder och deras arbetsmarknad av (FP) till statsrådet (KD) 2010/11:355 Utbildning som leder till arbete av (S) till utbildningsminister (FP) Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 22 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen från sammanträdets början till och med 9 § anf. 31 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 10 § anf. 63, av tredje vice talmannen därefter till och med 15 § anf. 100 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 18 § anf. 122 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut.