prot · GY0996 · 2011-05-04 00:00:00 — Det är också viktigt att se att vi behöver fortsätta att forska och förstå samspelet i ekosystemen. Det är viktigt att förstå den biologiska mångfaldens och ekosystemstjänsternas betydelse för samhället och det ekonomiska systemet. Det har varit lite fult att säga att man sätter pris på biologisk mångfald eller ekosystemstjänster. På något sätt har det i miljödebatten låtit som att man då nedvärderar egenvärdet. Nej, tvärtom, egenvärdet av biologisk mångfald och ekosystemstjänster är okränkbart, och det är viktigt att ha med på något slags humanistisk bas. Jag tror att man definitivt inte nedvärderar det genom att sätta pris på ekosystemstjänster. Det som händer när man sätter pris på till exempel pollinering, rening av vatten och luft, för att ta några exempel, är att vi med det priset kan få in värdet av ekosystemstjänster i företagens och samhällets kalkyler. Då stärker vi det, då kan kalkylerna bli bättre, affärsmöjligheterna kan bli så mycket smartare. Då stärker vi möjligheterna att skydda och utveckla den biologiska mångfalden. Ett av de största hoten mot biologisk mångfald världen över är förlust av habitat, livsmiljöer för djur och växter. Det handlar om markanvändning. Hur vi använder våra markområden är en viktig diskussion. Det är intressant att notera att det i betänkandet inte finns några reservationer under punkten om områdesskydd. Jag tar det gärna som ett erkännande från oppositionen av att regeringen och traditionellt har jobbat bra med områdesskydd. Vi har ett miljömålssystem med 16 övergripande miljömål. Ett av de mål som gäller biologisk mångfald är Levande skogar. När alliansregeringen tillträdde 2006 var ett av de mest avlägsna målen ett delmål under Levande skogar som handlade om att skydda skyddsvärda skogar. Man pratar om ledsna gubbar det var rött, och gubben var ledsen. Det delmålet var planerat att nås 2010, men med den förra socialdemokratiska regeringen, med stöd av och , var prognosen att det skulle uppnås 2020. Det var en osäker prognos, och det krävdes mycket stora insatser, miljardbelopp, för att nå målet. Det låg miljarder i prognos men inte inlagt i budget. Vi har haft en diskussion om det i kammaren tidigare, både i ekonomiska debatter och miljödebatter. Det alliansregeringen gjorde då var att säga: Det målet är så långt bort och svårt att nå att vi behöver fundera över om vi kan byta strategi. Och vi gjorde det. Vi började systematiskt skydda skyddsvärd skog på den statligt ägda marken. Vi har också använt statligt ägd skog som bytesmark för att skydda privat ägd skog. Den strategin, som och alliansregeringen drev, har gjort att det finns möjlighet att nå det onåbara delmålet till 2010. Utvärderingen är ännu inte gjord, men det ligger inom möjlighetens ram att nå målet. Att använda statligt ägd skog för att byta till sig privat ägd skog har dubbel effekt. Dels använder vi samhällets resurser mer effektivt, dels lägger vi inte en våtvarm filt över skogsägares möjlighet till fortsatt utkomst, utan de får fortsätta att vara skogsägare och får ny mark att jobba med, medan deras skyddsvärda mark kommer under områdesskydd. Det blir alltså en dubbel vinst, både näringspolitiskt och miljöpolitiskt. Det har i debatten kommit upp att anslaget för biologisk mångfald har sänkts. För mig och är det viktiga hur många hektar som skyddas, att vi når målet inte hur många miljoner och miljarder som finns under anslaget för biologisk mångfald. Vi har kunnat skapa förutsättningar för att nå det målet på ett mer kostnadseffektivt sätt och, precis som har sagt, fört över resurser från det anslaget till ett nytt anslag för havsmiljö som har skapats. Det fanns förut inget anslag i miljöpolitiken för havsmiljöinsatser. Det finns också ett mål om ett levande hav. Vi har börjat jobba mot det målet. Då tror jag att det är viktigt att inte försöka blanda bort korten utan se att det viktiga är att vi skapar förutsättningar för att nå målen. Det viktiga är hur många hektar som skyddas och inte hur många miljoner som finns på ett konto i statens budget. Markanvändning är strategisk för skydd av biologisk mångfald. Det är just därför som Miljömålsberedningen har pekat ut markanvändning och strategier för hur vi långsiktigt och hållbart använder marken som ett viktigt område. Vi ska jobba med först skogslandskapet och sedan jordbrukslandskapet. Inom de strategierna ska vi också skapa förutsättningar för att nå den internationella framgång som vi fick i kring biologisk mångfald, hur vi ska nå det och leva upp till de internationella överenskommelser som vi gjorde i . Avslutningsvis, herr talman: har varit uppe i debatten. Den har skjutits i delar, men rovdjurspolitiken är en helhet. Alliansregeringen har som första regering vågat ta tag i just den helheten. Man ska fråga sig: Hur skulle en rödgrön rovdjurspolitik se ut? Tittar man på reservationerna ser man ingen, för Socialdemokraterna skjuter från ena hållet och ifrågasätter en förstärkning av vargstammen, medan och skjuter från andra hållet och ifrågasätter licensjakten och numerären. Helheten finns inte där, utan det spretar helt otroligt. En regering har ett ansvar för att få ihop helheten. Sedan kanske det blir debatter om delarna, men en regering har ansvar för att leda och se till helheten. 36 (KD): Biologisk mångfald m.m. står det som rubrik på dagens betänkande. Det är en bra rubrik. Bakom m.m. döljer sig mycket. Hur ska skogen vårdas och värnas? Hur ska allemansrätten skyddas och inte inskränka på det som ska värnas och vårdas och på äganderätten? Under rubriken om den biologiska mångfalden behandlas frågor om allt från nya, främmande arter till hur arter som är hotade ska bevaras och allt däremellan. Som i så många frågor handlar det om olika mål och företeelser som kanske till och med står emot varandra. Dagens betänkande är ett motionsbetänkande. Därmed kan man väl säga till åhörarna att den ger en ögonblicksbild av vad som är överst på agendan just , det här riksdagsåret, för oss ledamöter inom det här frågeområdet. Jag väljer att lyfta upp några av de ämnen som finns i betänkandet och som har berörts i debatten: vargen, skogen, GMO och allemansrätten. När det gäller skogen och avsättningar för att värna den biologiska mångfalden är det viktigt att olika uppdrag kan fullföljas. Här har hänvisats till radioprogram och till den rapport som kom , som jag hoppas att ledamöterna har tagit del av. har att förmedla kunskap om lagens krav till markägare och förvaltare och om att det gäller en miniminivå. ska utföra kontroller på ett sådant sätt som gör att man kan få fram tydliga resultat som kan användas i det fortsatta arbetet. Där har det funnits en och annan brist. Den rapport som jag hänvisar till kom från och . Den heter Skogs- och miljöpolitiska mål brister, orsaker och förslag på åtgärder. Den är nyttig att ta del av. Där står något sammandraget att en bättre samsyn med skogssektorn om mål, lagkrav och metoder för uppföljning behövs. § 30 behöver tydliggöras, så att både tjänstemän inom förvaltningen och berörda ska känna sig trygga med vad som görs och så att vi inte riskerar godtycke i hur man ser på vad det innebär att följa den hänsynsparagrafen, som på ett sätt är portalparagrafen i vår skogslagstiftning. Praxis behöver utarbetas, och därför ska under det här året driva ett antal processer, har man sagt i sin målbeskrivning, för att se vilken praxis som ska vara rådande. Var finns rågångarna? Men det är inte bara ansvar, utan det är också skogsbrukets och markägarnas ansvar, så att både den stora och den lilla markägaren förverkligar den politik som vi vill driva och tar till sig befintlig kunskap. I detta arbete har vi kristdemokrater stor tilltro till Kometprogrammet, som berörde i sitt anförande. Det är ett verktyg och innebär framför allt en stor förändring i synsättet och tilltron till att vi alla vill vara med och bidra. Ju mer kunskap och ju mer delaktighet, desto mer blir gjort det är min och vår fasta övertygelse. Skogen är en resurs som vi har all anledning att värna och vårda. Den kommer att behövas alltmer till allt fler saker. Då är den svenska modellen oerhört viktig att värna. Det gör också Landsbygdsdepartementet just nu i sin nya satsning Skogsriket. Det är en viktig del i det arbetet. Det handlar om att samla aktörerna vid samma bord, att ta del av all ny teknik och kunskap som finns, att se vad vi kan använda skogen till som ersättningsmaterial för det vi inte vill ha och för att därmed också värna den biologiska mångfalden. Så över till något helt annat: vargfrågan. Det finns få frågor, herr talman, som upprör och rör upp så mycket känslor och synpunkter och som, om uttrycket tillåts, får klä skott för så mycket som vargen. I går utfrågades miljöministern i denna fråga i . Där gav han, enligt vad jag kunde höra när jag lyssnade på utfrågningen , en mycket bra beskrivning av vad vi har beslutat i kammaren, av hur arbetet bedrivs och av att vi är rörande överens om att vargen har en viktig plats som en del i vår fauna. Han var också tydlig med den respekt vi måste ha för de människor som och bor och verkar i de områden där vi vill se varg. har ställt sig bakom art- och habitatdirektivet, och utifrån det ska vi jobba för att ha en livskraftig fauna i vårt land. Därför välkomnar jag den granskning som EU gör för att se om vi hanterat frågan på ett korrekt sätt. Jag har i tidigare debatter sagt att vi måste ge vargen fri lejd genom renbetesområden. har ett sådant försök gjorts. Vi behöver en bättre genetisk stam, och det är viktigt att den genetiska statusen stärks. Jag ska inte förlänga debatten med detta, utan uppmuntrar åhörare och utskottsledamöter att ta del av utfrågningen i om ni inte gjorde det i går. Där sades mycket i denna fråga. Den utredning som görs av för att se hur stammen ska se ut har kommit med ett delbetänkande som flera före mig har berört. Det är viktigt att påpeka att det inte är slutbetänkandet, och de socioekonomiska faktorerna har man inte tagit hänsyn till . Det är en viktig punkt för att vi ska ha en acceptans och en respekt för både djur och människor. GMO är en förkortning som är förknippad med mycket fakta och känslor. Det är viktigt att de försök som görs sker på ett tryggt och säkert sätt. Jag är övertygad om att det regelverk och den uppföljning av vi har för att till exempel potatis ska kunna försöksodlas i är tillräckligt. Skulle det visa sig att vi behöver skärpa reglerna är jag den första att säga ja till det. Först måste vi dock ha kunskapsgrund och myndigheter som har sett att dagens lagstiftning inte räcker till. Det arbete som sker på EU-nivå för att möjliggöra för länder att säga nej till GMO har tidigare berörts av i stort sett alla talare. Som kristdemokrat är jag skeptisk till detta. Jag tror att det kan få precis motsatt effekt till vad vi som ser på detta med försiktighet och önskar en tydlig vetenskaplig grund för det som ska göras vill. GMO är en teknik för förädling. Det vore konstigt om det är det sista tekniksprånget i förädlingsspåret som vi kommer att se. Det är viktigare att vi tar hänsyn till och får en tydlig debatt om vad det finns för risker och vilka skador vi kan se när grödor till exempel är kopplade till vissa bekämpningsmedel, oavsett om det har skett med GMO-teknik eller något annat. Jag dristar mig att ta upp ytterligare ett ämne, nämligen allemansrätten. Det är en grundbult för oss svenskar att vi ska få röra oss fritt i skog och mark och kunna plocka bär och svamp. Efter att ha deltagit i Svenskt Friluftslivs årsmöte och lyssnat på den föredragning som , en av experter på allemansrätten, höll vill jag understryka betydelsen av dialog och kunskapsspridning. vistas vi i skog och mark på ett helt annat sätt än tidigare generationer. Mountainbike och skoter kände inte mina förfäder till. Skog och mark används också för företagande på ett annat sätt, exempelvis för turridning och bärplockning. Det gäller att vi hittar dialog och samarbetsformer i dessa sammanhang så att vi inte behöver gå fram med lagstiftning och förändring. Vi måste värna den fria rörlighet och den tillgång till naturen som vi är så stolta över. sade något som jag tror är nyttigt att ha med sig: Vi behöver lära oss att läsa landskapet. generationer kunde det. Vi behöver lära oss att läsa landskapet precis som vi lär oss läsa våra betänkandetexter, skulle man kunna säga. Därför finns det behov av utbildning och kunskapsspridning så att vi kan värna den biologiska mångfalden och allas vår tillgång till den. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. 37 i (S) replik: Som vanligt när jag lyssnar på vad säger om biologisk mångfald upplever jag att vi tycker ganska lika i stora delar, bland annat vad gäller GMO. Jag fastnade dock i vargavsnittet. nämnde försöket med en vargkorridor genom renbetesland. Jag vet inte om avsåg flytten av vargen från till södra delen av landet. har vi genomfört två flyttningar av varg inom landet. Den ena vargen berättade jag om i mitt anförande; den flyttades från till län men är nu tillbaka i . Hon ville hem. Den andra vargen flyttades från söderut, men den har sprungit upp till och mina hemtrakter igen. Den ville inte heller bli platsad i utan hade valt av en anledning. Jag undrar varför ingen från majoriteten har kommenterat detta misslyckande i regeringens vargstrategi. Hur har man tänkt hantera det? Hur tror att det kommer att bli när regeringen vill flytta in 20 vargar från andra länder och placera ut dem på olika platser i landet i revir där man anser att stammen behöver förstärkning? Tror verkligen att dessa vargar kommer att vilja stanna där regeringen placerar dem? 38 (KD) replik: Ja, och jag tycker lika i mycket. Heléns inledning med den egna fisketuren var lysande. Dessutom var det en hel del annat som jag skulle kunna ha sagt själv. När det gäller vargen ska man i första hand lära de små. Förflyttningen av valpar, som miljöministern tydligt redogjorde för i går, är på gång. Djurparkerna i tar nu ett ansvar för att inom sig under detta år få till förändringar och byta valpar och sätta ut. Jag tror personligen mest på detta, och jag uppfattade att miljöministern menade att det var ett bättre steg än att flytta vuxna djur för att få ut nya gener i vargstammen. Det steget kan dock också behöva tas, och då tror jag att det, precis som för andra djur, är lättare att flytta en lång sträcka än en kort. Precis som säger är vargen ett vandrande djur; vi har sett den vandra från till mina hemtrakter. Det går fort när de rör sig; man önskar att man hade samma kondition. Jag tror som sagt att det är betydligt lättare att flytta valpar, och där ligger fokus. Myndigheterna jobbar också med detta på ett mycket bra sätt. 39 i (S) replik: Jag tackar för svaret. Det förklarar dock inte hur man har tänkt göra med de vargar som naturligt vandrar in via och . När det gäller vargkorridoren som vi har talat om har vi idéer om att man borde kunna underlätta den naturliga invandringen, inte i första hand genom att transportera vargen utan genom att i samverkan med de parter som är berörda i norra delen av landet se till att vargarna tar sig ned på egen hand. Vad händer med hela den diskussionen om man lägger allt fokus på vargvalpar? Jag är lika mån som alla i de andra partierna i denna riksdag förhoppningsvis är om att vi ska ha en stark genetisk bas i vår vargstam och att vi på något sätt måste underlätta för att så ska ske. Men till skillnad från regeringen tycker vi att det kan få ta lite tid i stället för att man hastar på det på det sätt som sker. Med anledning av det som har rapporterats om de två försök som har gjorts med att flytta varg som är ett fullkomligt misslyckande vädjar jag till regeringspartierna att tänka över denna hantering en gång till innan det faller ett löjets skimmer över de flyttningar som är planerade att göras. 40 (KD) replik: Jag vet att detta arbete som flera myndigheter jobbar intensivt med sker med stor seriositet, och man tittar på alla olika varianter av att förstärka vargstammen genetiskt när det gäller både valpar och vuxna djur och hur förflyttningen ska gå till. Men som säger är det så att om man ska ha en korridor det som jag för sedan i denna kammare kallade fri lejd är det också oerhört viktigt att man i så fall kan hitta det tillsammans med dem som lever och verkar där. Jag tror att det kräver mycket arbete att hitta den delen. De andra delarna kanske är en enklare väg att gå som man kan se det just . Men det kan hända saker i detta sammanhang. Och, som sagt, djuren är rörliga, kommer så att förbli och ska så vara. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §.) 9 § Migration och asylpolitik Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande 2010/11:SfU6 Migration och asylpolitik (skr. 2010/11:29). 41 (S): Som lulebo och norrbottning är kanske inte fotboll den sport som ligger mig varmast om hjärtat. , LF Basket och är väl mer lagen jag följer, gläds och sörjer med. Men läste jag en krönika i med rubriken har ingen . Den fick mig att fundera över vilket genomslag politiken får i vardagen. Det intressanta med är inte bara att han är en av världens bästa och största fotbollsspelare utan att han är en produkt av svensk invandringspolitik kompletterad med den viktiga ingrediensen folkrörelse. Krönikören skriver att han är en produkt av , lika mycket svenskt kulturarv som en midsommarstång i . Hade bott i hade han aldrig fått chansen. Då hade han aldrig kunnat spela i landslaget, för så märklig är invandringspolitiken i ett av våra närmaste grannländer. Då hade fotbollen varit en stjärna fattigare. Men mycket viktigare är att tusentals unga tjejer och killar hade berövats en förebild. Den danska politiken är brutal och exkluderande. Därför har ingen . Utanför denna kammare har migrationspolitiken reell betydelse. Besluten vi tar och debatterna vi för får konsekvenser för många kvinnor och män och inte minst för barn. För mig som socialdemokrat handlar migration om människor och möjligheter. När människor flyttar sprids kunskap, nätverk växer och nya möjligheter uppstår. Den demografiska utvecklingen visar att behovet av arbetskraft kommer att öka . Det innebär att vi kommer att konkurrera med andra europeiska länder om att få arbetskraft till vårt land. Vi socialdemokrater välkomnar arbetskraftsinvandring som en naturlig del av rörligheten över gränser. Det är en viktig del för svensk ekonomi och tillväxt. Men den ska vara reglerad för att man ska kunna ha ordning och reda på arbetsmarknaden, och den förutsätter respekt för gällande villkor och kollektivavtal. Arbetskraftsinvandringen får aldrig skyla över brister inom asylsystemen runt om i . Arbetskraftsinvandring är inte heller någon lösning för den som söker skydd undan förföljelse och kan aldrig ersätta, och får inte tillåtas urholka, asylrätten. Ett lands asyl- och flyktingpolitik kan sägas vara en värdemätare för dess inställning till försvaret av mänskliga rättigheter. För att försvara dessa grundläggande rättigheter krävs ett tydligt politiskt ansvarstagande. I svensk flyktingpolitik ska ledorden alltid vara solidaritet, humanitet och rättvisa. Med anledning av den skrivelse och de motioner från allmänna motionstiden som vi behandlar vill jag särskilt nämna tre områden. Det första området är synnerligen ömmande omständigheter. En ny utlänningslag med en ny instans- och processordning för utlännings- och medborgarskapsärenden trädde i kraft . Det är en förändring som vi socialdemokrater själva genomförde och står bakom. Men det finns områden i den som måste förbättras och ändras. Under förra mandatperioden förde vi ofta debatter och diskussioner kring begreppet synnerligen ömmande omständigheter och den hårdare tolkning som vi är många som har uppfattat att det har blivit. redovisades en kartläggning som regeringen begärt och som majoriteten så ofta gömt sig bakom. Hur verkligheten ser ut vet vi alla. Vill man få en påminnelse behövde man bara lyssna på när de rapporterade att har beslutat att en psykiskt sjuk mamma som har tankar på att döda sina egna barn ska utvisas ensam med barnen, trots att har bedömt att hon är farlig och inte får vara ensam med barnen i . Om man nu från anser sig ha utnyttjat det utrymme som finns och det ändå är så här, då måste det väl vara fel på praxis eller på den lagstiftning som vi har? Jag hoppas att jag här i kammaren kan få ett tydligt besked: När kommer en ändring av begreppet synnerligen ömmande omständigheter? Vår uppfattning är att begreppet synnerligen ömmande omständligheter har kommit att tolkas alltför restriktivt och bör ändras till särskilda omständigheter och att nuvarande praxis mildras i ärenden som rör barn. Det andra området är väpnad konflikt. Begreppet väpnad konflikt tolkas mer restriktivt än den praxis som varit, och det blir svårare för människor som flyr undan krig och konflikter i hemlandet att få stanna. Vi anser att utlänningslagen bör ses över vad gäller begreppet väpnad konflikt och andra svåra motsättningar. motsvarar inte begreppet väpnad konflikt fullt ut den folkrättsliga innebörden och bör därför tydliggöras så att det ger den som flyr från krig skydd i . Likaså bör begreppet andra svåra motsättningar i hemlandet tydliggöras i syfte att göra det mindre restriktivt. Det är beklagligt att regeringen inte har tagit någon som helst hänsyn till den kritik som bland annat framförts av , vars uppdrag just är att tolka och informera om den internationella humanitära rätten. Det tredje området är anhöriginvandring. blev jag pappa för i mitt liv en helt obeskrivlig känsla. när jag lämnade pussade jag min familj och viskade att jag älskar den. Jag visste att vi kommer att ses kväll. Går allt bra med resan hem och annat kommer jag också att få möjlighet att läsa godnattsaga för min fyraåriga dotter med hennes i famnen. Jag klarar inte av att tänka mig ett liv utan dem vid min sida. Att leva tillsammans med sin familj är en mänsklig rättighet. Ändå växer många barn i upp utan sina föräldrar, och åtskilliga mammor och pappor kämpar förgäves för att få återförenas med sina barn. Röda Korset gör ett fantastiskt arbete med att hjälpa tiotusentals splittrade familjer att återförenas men pekar också på den utveckling som vi socialdemokrater med allvar ser: Möjligheterna till familjeåterförening har drastiskt beskurits , till exempel på grund av orimliga krav på styrkt identitet. Trots dna-tester kan barn och föräldrar inte återförenas . Så säger , rådgivare i migrationsfrågor hos Röda Korset. Nätverket för rätten till familjeåterförening, som några av oss träffade och som har demonstrerat utanför många har fyllt läktaren här för att följa debatten pekar på samma sak och kräver att det ska räcka med att göra sin identitet sannolik vid familjeåterförening på ett sätt motsvarande vad som sker i asylprocessen. Detta är en fråga som måste lösas, inte senare utan . Problemet har redan funnits , och tiotusentals barn och föräldrar tvingas leva åtskilda. Regelverket måste ändras så att familjeåterförening garanteras bland annat för barn från länder som inte utfärdar godtagbara passhandlingar. Om det inte finns myndigheter som kan utfärda identitetshandlingar bör kunna utfärda främlingspass. Jag och många andra vill ha besked . När ska Istaahil, och alla andra kunna återförenas med sina barn och på samma sätt som du och jag kunna säga godnatt i vetskap om att ses igen ? Det finns även annat kring familjeåterförening och anhöriginvandring som måste förändras. De regler som gäller för familjeanknytning omfattar makar, sambopar, registrerade partner och barn . I undantagsfall kan även en nära anhörig beviljas uppehållstillstånd av familjeanknytningsskäl. Dessa regler har inneburit en rad problem. Det gäller tillämpningen av 18-årsregeln avseende barn som uppnått den åldern under ärendets hantering. Dessutom saknas en så kallad sista-länken-bestämmelse som kan ge åldrade föräldrar möjlighet att återförenas med sina vuxna barn.