prot · GZ0932 · 2011-11-17 00:00:00 — Jag har ansett att många av ledamöterna varit alltför låsta vid tal om förstärkta åtgärder för att komma åt skattefusk och minska skatteundandragande, vilket givetvis är viktigt för trovärdigheten för en fungerande skattelagstiftning, men att man i sammanhanget glömt bort skattebetalarnas perspektiv. Det har verkat som att vi bara har brytt oss om skattepengar från företag när de inte kommit in. Företagarna levererar in stora delar av landets skatteintäkter. Det är de som investerar i framtidens jobb och måste givetvis behandlas rättvist och med rättssäkerhet. Jag har motionerat om rättssäkerhet för företagare under den allmänna motionstiden, så även . Därför är jag alldeles extra glad över regeringens insikt att det finns en hel del kvar att önska vad det gäller nuvarande lagstiftning och att de därför sagt sig vilja tillsätta en fördjupad utredning inom fem delområden vad gäller rättssäkerhet för skattebetalare. I propositionen föreslår regeringen bland annat utredningar angående skattetillägg, tredjemannarevision och ersättning till ombud. Systemet för skattetillägg och skattebrott ska granskas ur ett rättssäkerhetsperspektiv och nivåerna, 60, 40, , för tillägget ska analyseras. Den som får ett skattetillägg som påföljd ska inte dessutom kunna dömas till en annan straffpåföljd. Det är meningen att man ska komma bort från dubbelbestraffningen. Utredningen om tredjemannarevision ska reglera i vilken mån ska kunna gå in och begära in uppgifter från tredje part, det misstänkta företagets kunder och leverantörer. En sådan åtgärd kan påtagligt skada ett företags affärsrelationer och bör göras med yttersta försiktighet och endast vid hög grad av misstanke om allvarligt brott. Vad gäller ersättning till rättsligt ombud i en skatteprocess är det helt otroligt att vi fram till har en lagstiftning där myndigheten som utgör ena parten i en domstolsprövning är den som avgör om pengar ska beviljas för ett ombud för den misstänkte, alltså den andra parten. Dessutom känner jag mig väl till mods med att regeringen lyssnat på de mindre företagarnas företrädare och gett oss ett löfte om att de ska ansöka hos EU om undantag vad gäller tidpunkten för att deklarera moms. Där skiljer jag mig från s-företrädare som inte litar på att det här ska bli gjort. Jag litar fullständigt på att det här blir gjort. EU-reglerna om en slutlig momsredovisning berör nästan en halv miljon småföretagare som har haft möjlighet att göra sin momsredovisning i samband med skattedeklarationen. skulle komma att gälla tidigast , alltså först , så det bör finnas tid att få den frågan prövad och åtgärdad . Min önskan är att momsredovisningen givetvis ska kunna fortsätta göras som eller att tidpunkten åtminstone flyttas fram några månader för att underlätta möjligheten att samordna slutredovisning av moms med bokslut och skattedeklaration. När vi debatterade ett motionsbetänkande om taxering, skattebetalning och folkbokföring, där jag själv hade en motion om rättssäkerhet för företagare, hänvisade jag till just den här propositionen som vi då väntade på, skatteförfarandelagen. Genom regeringens initiativ att ytterligare utreda rättssäkerheten i lagstiftningen känner jag att jag fått mina motioner tillgodosedda, även om de vid de aktuella tillfällena givetvis avslogs som alla andra motioner. önskar jag bara en bra uppföljning av tolkningen och tillämpningen så att det blir en bra handläggning på alla landets skattekontor. är lagstiftningen, hårdvaran, på väg att ta plats. Jag har under mina år som riksdagsledamot träffat företagare som ifrågasatt attityd mot dem. De har känt sig misstänkta utan att de haft en aning om vad de har misstänkts för. För att skattemoralen ska upprätthållas är det självklart viktigt att ärliga företagare ska slippa att konkurrera med oärliga skattesmitare. Men det är också viktigt att hitta en balans i hanteringen av företagare i jakten på uppsåtligt skattefuskande. Att försöka få rätt mot en statlig myndighet är ofta en komplicerad, kostsam och tidsödande process som definitivt inte underlättas av att beviskravet för skattebrott ligger på lägsta nivå, skäligen misstänkt. deltog jag i en föreläsning anordnad av och lyssnade på som doktorerat i skatterätt och jobbar som skatteadvokat på . har skrivit en rapport om hur skapar olika skatteplaneringsscenarier och sedan letar efter företag som de misstänker kan passa in i denna mall och hur låga beviskrav handläggare tillämpar för sina teoretiska modeller för att de ska anse det befogat att inleda en hårdhänt granskning av ett företag. Ett av de exempel som beskrev känner jag helt och hållet igen från bok anfaller. fick slutligen rätt mot , men det höll på att kosta honom företaget. Jag tog då upp denna problematik och tipsade även om rapport. Jag vet att har en pågående granskning av åtgärder för att minska skattefelet för företag, och jag hoppas att även beviskraven i skatteprocesser, tillämpningen av lagar och skattehandläggarnas personliga ansvar och attityder mot företagare kan bli föremål för denna granskning. Utifrån dessa förhoppningar om en mycket mer rättssäker framtid för landets företagare yrkar jag bifall till propositionen och avslag på motionerna. 23 (KD): Precis som tog upp är det viktigt att komma ihåg att skattefrågan består av två delar, skatteregler och skatteförfarande. Båda måste vara transparenta. Det är viktigt att man kan se vilka konsekvenser det blir när man träffas av en skatt och vad som händer i hanteringen. Därför är dubbelbestraffning ganska allvarligt. Det blir rättsosäkert för den enskilde om man inte har insyn i detta. Skattebetalare är ofta i underläge gentemot . De som har duktiga rådgivare kan ibland få mer rätt enligt skattereglerna än dem som inte har denna förmån. Man kan därför fundera på hur man kan öka skattemedvetandet och kunskapen om vilka rättigheter skattebetalare har. Som vi hörde i föregående inlägg är det ett omfattande lagstiftningsarbete vi gör med skatteförfarandelagen. Propositionen är omfattande och diger, och alla håller med om att den är nödvändig. Att man kan uppdatera tidigare lagar och samla dem på ett rationellt sätt ökar också rättssäkerheten. Det blir enklare att applicera regelverket när det blir tydligare, och man slipper onödiga dubbelregleringar. Förutom rent tekniska överföringar finns förslag som innebär de förändringar som har diskuterats. Exempel på detta är deklarationer och momsredovisning. Den nuvarande deklarationstidspunkten ska ersättas med fyra tidpunkter som man delvis själv kan välja. Tidpunkten för momsredovisning, som tidigare debatterats, ska tidigareläggas till slutet av . Detta kan medföra merarbete och viss komplikation för en del mindre företag, för när det föreligger osäkerhet om underlaget och alla transaktioner inte är klara kan man behöva ompröva slutresultatet. Detta hindras av ett EU-krav, och redan nu bryter vi delvis mot EU-kravet genom att vi förlängt möjligheten att redovisa det. Det är därför viktigt att regeringen tar tag i detta så att man får åtgärdat det och slipper ha dubbla deklarationer. För nyetablerade företag är vartenda krångel ett problem. Vi vill att fler ska starta företag, och man ska inte hindras av att man upplever att det finns risk för krånglighet. Vi införde andra regler för F-skattsedel eftersom det har funnits problem. Jag som suttit i kammaren har hört skrämmande exempel på hur det har tagit väldigt för somliga att få F-skattsedel. Därför underlättade regeringen det. Det innebär dock inte att man inte kan göra en uppföljning och titta på om det finns excesser eller missbruk. Det kommer att finnas missbruk så länge det finns människor, för alla människor är ofullkomliga en del har bara inte upptäckt det. En annan förändring är att skattenämnderna tas bort och överförs till . resonerade klokt kring detta, så jag behöver inte ta upp det mer. Vi ska dock komma ihåg att vi har ett insynsråd för där partirepresentanter från kammaren deltar. Där kan man kräva att få fram uppgifter om det blir otydligheter och problem. Jag sitter själv i insynsrådet för , och det är lätt att påverka och få klarhet i frågor. Jag räknar med att lyssnar lika mycket som . Det har varit en lång serie problem med skattetilläggen. Det har varit ganska godtyckligt vad som ska generera ett skattetillägg och vad som inte ska göra det. Har man drabbats av det är det nästan ogörligt att få rätt om man inte orkar med hela processen med jurister. Därför är det bra att vi får väck en sak som är en juridisk anomali, nämligen dubbelbestraffning. I övriga rättsväsendet förekommer det inte att man kan bli straffad för samma sak två gånger. Det är viktigt att som ha till policy att i första hand uppmuntra och understödja människor att göra rätt från början. Det är först i andra eller tredje hand som de rättsliga åtgärderna ska komma in, givetvis för att förhindra missbruk och brott. Detta framgångsrika förhållningssätt har gett dess goda renommé som en av de mest serviceinriktade myndigheterna i . De har också fått ett erkännande från skattebetalarna då de hjälpt dem att komma rätt. Det är precis så man ska arbeta. Vad gäller övriga frågor täcker utskottets bedömning väl in svaren på dem. Det finns inget att tillägga. Det är ett gott och ganska enigt förslag, och det tycker är bra. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §.) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 24 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag hälsar statsråden välkomna fram. Utbildningsminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt ansvarsområde. 25 (S): En stor majoritet av de största koncernerna inom vård, skola och omsorg ägs som vi vet av riskkapitalbolag så också Carema, som är ett av de företag som har uppmärksammats allra mest . Det ägs av ett riskkapitalbolag baserat i skatteparadiset . Riskkapitalbolagens själva affärsidé är att man går in i ett kortsiktigt ägande och förväntar sig en stor värdeökning. Man förväntar sig sedan att kunna sälja bolaget vidare till betydande vinst. Vi kunde läsa i om vårdbolagen , Carema, LSS och Attendo som alla är verksamma i och som alla har bytt ägare med vinster på mellan 100 och när de sålde vidare till nya ägare. Vinsterna i bara dessa bolag uppgår till totalt 7,2 miljarder. Det är uppenbart att den risk som riskkapitalbolagen löper är mycket liten eller obefintlig som de som vårdas löper betydande risk. Min fråga till utbildningsministern, som svarar på allmänpolitiska frågor, är: Varför ska en sjuk och skör gammal människa behöva ta en större risk att utsättas för vanvård och bli liggande i nedkissade blöjor eller uppleva att ingen kommer när man larmar än den risk som de så kallade riskkapitalbolagen tar? 26 Utbildningsminister (FP): Jag tror att rapporteringen har upprört oss alla. Enskilda människor har hamnat i kläm och lidit det råder ingen tvekan om det. Med jämna mellanrum kommer denna typ av rapporter, som blir stora i massmedierna av naturliga skäl och med rätta. gäller det enskilda utövare, och ibland gäller det kommunala äldreboenden hör och häpna! För oss är det centralt att ingen människa ska behöva vara rädd att bli gammal. Vården ska ha mycket god kvalitet. De regler som gäller för att dessa företag har kunnat etablera sig är desamma som gällde när satt i regeringen. Men det är helt uppenbart att reglerna behöver skärpas och göras strängare. Regeringen har aviserat en lång rad åtgärder utöver dem som har vidtagits. När vi har utrett dessa förslag, bland annat om att strama åt skattereglerna med räntesnurror och annat som gör det lönsamt att placera sig i skatteparadis, och återkommer till hoppas jag att vi kan uppnå en bred majoritet och samsyn på att skärpa dessa regler. 27 (S): Sanningen är att regeringen inte har varit beredd att lagstifta om utbildningen och kompetensen hos dem som arbetar i vård och omsorg. Man har inte varit beredd att lagstifta om meddelarskydd för dem som arbetar inom privat driven välfärd. Man har inte varit beredd att ta fram riktlinjer för bemanning och kvalitet i vården och omsorgen. Däremot har man aviserat i budgetpropositionen att man är beredd att lagstifta om att tvinga alla kommuner att anlita privata utförare inom vård och omsorg. Min fråga kvarstår: Varför ska en sjuk, gammal och skör människa behöva ta en större risk att utsättas för vanvård eller bristande omsorg än den risk som de så kallade riskkapitalbolagen löper i en verksamhet som har obefintlig risk för deras räkning? 28 Utbildningsminister (FP): Jag får en stark känsla av att trots att regering och denna regering har varit helt överens om de regler som ska gälla försöker nu inte i första hand att tänka på de äldsta. Hon försöker i stället skapa partipolitisk polemik om detta. Vi har ju varit helt överens om reglerna! Vi är beredda att skärpa reglerna, och jag hoppas att vi kan nå samsyn om det. Självfallet ska äldreomsorgen ha högsta möjliga tänkbara kvalitet. När det gäller frågan om meddelarskydd, som nu tog upp i sin andra fråga, vill jag bara säga att vi nu sätter i gång en ny utredning om denna fråga. Vi gör det inte med anledning av detta, utan vi aviserade det som en del av överenskommelsen mellan regeringen, Socialdemokraterna och om friskolefrågan. Det handlar om meddelarskydd i offentlig sektor. Detta utreddes även av den förra regeringen. 2001 utredde regering frågan om meddelarskydd. Men man lade det i skrivbordslådan för man tyckte att det var för komplicerat. Varför gick ni inte vidare om det var så viktigt? Det är viktigt, men det är också komplicerat. har vi aviserat att vi ska dra frågan på nytt ett varv för att försöka hitta en lösning på den. Ju mer verksamhet som bedrivs i enskild regi, desto mer behöver de regler som gäller till exempel meddelarskydd tillämpas på dessa företag. 29 (M): Jag har en fråga till statsrådet . Alliansens satsningar på är synnerligen lyckad. av utbildningsdeltagarna får arbete eller startar företag efter avslutad utbildning. kom en rapport från Myndigheten för som visar att var femte studerande som antogs till någon utbildning inom hade utländsk bakgrund. Det är en högre andel än inom någon annan eftergymnasial utbildningsform. Det visar att också är en viktig pusselbit för en framgångsrik integration. har byggts ut kraftigt. Trots detta har man lyckats värna en hög kvalitet och erbjuda adekvata utbildningar som leder till arbete. är antalet ansökningar om att anordna utbildningar inom större . föreslår regeringen också en ytterligare utbyggnad. Jag vill fråga statsrådet om hon ser någon möjlighet till en ytterligare utbyggnad av utan att detta äventyrar kvaliteten och effektiviteten i utbildningarna. 30 Statsrådet (FP): Precis som beskriver är utbildningar framgångsrika för människor som vill och behöver komma ut på arbetsmarknaden. Det beror på att utbildningar tar hänsyn till den efterfrågan som finns på arbetsmarknaden. Det betyder att det blir snabba puckar och bedömningar utifrån vad Arbetsförmedlingen, och aktörerna på arbetsmarknaden säger att man behöver. Det är klart att yrkesutbildningar precis som annan vuxenutbildning relaterar till efterfrågan på arbetsmarknaden, vilket betyder att vissa år kommer den att behöva utökas och vissa år kan antalet platser behöva minskas. Men utgångspunkten ska vara att vi ska ha de utbildningar som arbetsmarknaden efterfrågar. 31 (M): Jag tackar statsrådet för svaret. När jag har varit ute och besökt utbildningar inom har jag slagits av den stolthet som personalen känner. Man märker också att eleverna är nöjda med sin utbildning. Men det finns en sak som utbildningsanordnarna har framfört. De tycker att ansökningsförfarandet för att starta nya utbildningar ibland känns lite väl komplicerat. är det viktigt att vi värnar kvaliteten i utbildningarna. Ser statsrådet någon möjlighet att förenkla ansökningsförfarandet utan att det riskerar att påverka kvaliteten negativt? 32 Statsrådet (FP): Jag vet att man inom har arbetat mycket för att komma i kontakt med yrkesutbildningsanordnarna och diskutera hur de upplever myndighetens arbete, bland annat med ansökningsförfaranden. Tanken och syftet med dessa möten är just att se vad vi kan lära, förenkla och förbättra. Jag är övertygad om att den kunskap som aktörerna och myndigheten utbyter kan leda till effektivitet, bättre samarbete och kanske också förenklade regelverk. Exakt vad detta är är ingenting jag kan ge svar på . Men jag vet att jobbar så. och beslut om kärnkraftsavveckling 33 PER (MP): Min fråga vänder sig till finansmarknadsminister som också ha ansvaret i regeringen för statliga bolag. Det handlar om , som enligt uppgifter i flera olika medier planerar att gå in med en stämningsansökan mot tyska staten i en skiljedomstol i . Syftet är att få ersättning för att den tyska staten har fattat beslut om att avveckla kärnkraften. I och med att är ett statligt ägt bolag anser vi att det finns risk att det blir politiska komplikationer av denna frågeställning. Den har ju varit ute och uttryckt skarp kritik mot det tyska beslutet att avveckla kärnkraften, och går alltså det statliga bolaget in och ställer krav på tyska staten med anledning av beslutet. Min fråga till ministern är: Anser ministern att det är rimligt att en stat via sitt energibolag går in och genom rättsprocesser försöker påverka ett annat lands energipolitik? 34 Statsrådet (M): Det enkla svaret på frågan är: Ja, jag tycker att det är rimligt. Vi har diskuterat frågan noga både på departementet och med och ledning. Vi har kommit fram till att det är rimligt att bolaget självt får ta hand om den frågan. Vi har också säkerställt hos de tyska myndigheterna att detta kommer att uppfattas som en bolagsfråga och inte som en utrikespolitisk fråga från sida. Ja, det är rimligt att gör den bedömningen självt. kommer att få stora avbräck i sina intäkter på grund av det tyska beslutet, och det får tas upp i lämplig rättslig instans. 35 PER (MP): Jag förvånas lite över finansmarknadsministerns svar. Jag tycker att det rimliga är att man i mellanstatliga förehavanden, som detta ändå i ganska stor utsträckning är, försöker att lösa detta med dialog och diskussioner. I det här fallet har inte utan för gått till skiljedomstol i . Förra gången handlade det om ett kolkraftverk, Moorburg i , där man också stämde den tyska staten. Vi vet inte vad resultatet blev, men till slut löstes frågan mellan parterna. I och med att den har gått in och tagit aktiv ställning i den här frågan och varit mycket kritisk mot beslutet att avveckla kärnkraften, vilket åtminstone har förvånat oss i , tycker vi att det är särskilt känsligt när den svenska statens bolag sedan går in och ställer ekonomiska krav på den tyska staten eftersom det ändå är ett demokratiskt fattat beslut. Jag vill ställa en följdfråga till ministern: ministern att det är lika acceptabelt och lika välkommet om ett annat lands energibolag stämmer den svenska staten i en domstol i ett tredje land efter ett beslut som vi har fattat i den här kammaren? 36 Statsrådet (M): För det första är det ingen mellanstatlig fråga, utan det är en fråga mellan bolaget och den tyska staten. är ett publikt bolag. Det må så vara att staten äger av aktierna, men till exempel obligationslån som har ägs av privata investerare likväl som eventuellt även av statliga aktörer. Därför är det rimligt att som ett vinstgivande bolag, när de får ett kraftigt avbräck i sina inkomstflöden, agerar som man skulle ha gjort om man hade haft vilken ägandeform som helst. Jag tror att jag får återkomma till att diskutera Per fråga den dagen den blir aktuell. Reglerna för extern revision 37 (FP): Min fråga riktar sig också till . I efterspelet till att man drog in tillståndet för undrar man vad revisorn gjorde i sammanhanget. Det visade sig att han inte hade sett den stora elefanten i rummet, nämligen att det fanns en felvärderad värdepappersportfölj på mellan 600 och 800 miljoner. Han hade över huvud taget inte tagit hänsyn till den vid sin revision. Sedan blev det på något sätt ännu värre när den här personen mer eller mindre blev frikänd i . Vi har alltså en situation där det som är centralt för en fungerande marknadsekonomi, nämligen den externa revisionen, inte fungerar i . Om man har att göra med ett företag och tittar på räkenskaperna vet man inte om de över huvud taget är rättvisande eller inte. Vad tänker ministern göra åt detta? 38 Statsrådet (M): Jag håller med om att revisionen är en hörnsten i en fungerande marknadsekonomi. Det är viktigt att allmänhet och företag kan lita på revisionen i de bolag som revisionen utförs i. Om den inte utförs på ett tillfredsställande sätt kommer marknadsekonomin att eroderas förr eller . I den aktuella frågan har nu gett ett utslag. Detta utslag är överklagat av HQ Banks aktieägare. Frågan kommer att tas upp i förvaltningsrätten. Därför tycker jag att det är lämpligt att avvakta med att vara alltför explicit och tydlig om efterföljderna i den frågan tills den dom som kommer har vunnit laga kraft. 39 (FP): Frågan är om man kan ha en sådan något avvaktande inställning. Det är mycket anmärkningsvärt att revisionsbranschen själv inte verkar riktigt medveten om betydelsen av sin egen verksamhet i en marknadsekonomi utan gräver ned sig i juridiskt finlir i stället för att agera så att den egna branschen får förtroende. Förtroende är A och O i sammanhanget om man ska kunna sluta kontrakt och luta sig mot revisionen. Jag tror att det är otroligt viktigt att man är väldigt öppen och kanske i all enkelhet börjar förbereda sig på departementet för hur revisionens regelverk bör ändras och hur definitionen av det som kallas god redovisningssed ska förändras. Vi kan inte ha en situation där det som hände i upprepas. Då förlorar den externa revisionen sin uppgift. Den är mycket central och mycket viktig i en marknadsekonomi, och det är vi överens om. 40 Statsrådet (M): Om vi lämnar håller jag med . Vi har haft ett antal möten med revisorernas företrädare och kommit överens om ett antal saker med dem, till exempel en kraftigare rotation av revisionsbyråerna och att revisorerna ska yttra sig om den interna kontrollens ställning i bolagen. Jag har samma uppfattning som , att vi behöver flytta fram positionerna. Vi behöver skarpare revisioner i de finansiella företagen än vad vi har . Vi håller på med ett sådant arbete både på departementen och tillsammans med revisorernas organisation. När vi får det slutliga utfallet av HQ Bank-ärendet kan vi gå vidare med frågan. Men generellt är jag helt överens med frågeställaren. Vi behöver en vassare revision i de finansiella företagen för att upprätthålla förtroendet för den marknadsekonomi som vi annars är så stolta över. 41 (SD): Jag vill ställa en fråga till statsrådet . Det råder osäkerhet om den långsiktiga energipolitiken. Är det någonting som svensk basindustri allra minst önskar sig så är det just osäkerhet om den framtida energipolitiken. Det har diskuterats i medier även från regeringshåll hur energiöverenskommelsen 2009 egentligen ska tolkas. Enligt en tolkning innebär överenskommelsen att de nuvarande ägarna av kärnkraftverken i praktiken kan besluta om vem som ska bygga nya reaktorer. Är det enligt statsrådets uppfattning lämpligt att låsa in kärnkraftsproduktionen i ett mer eller mindre monopolliknande tillstånd? 42 Statsrådet (C): Tack för frågan, ! Det stämmer att regeringen har slagit fast en långsiktig, tydlig och hållbar energipolitik där vi anger förutsättningarna och spelreglerna för hur olika energislag ska utvecklas framöver. Det viktigaste är att vi har angett tydliga spelregler för att få ett tredje förnybart ben att växa till i elproduktionen. Sedan har vi också angett tydliga spelregler för vad som ska gälla för att man ska kunna göra ett kontrollerat generationsskifte i den svenska kärnkraften.