prot · GY0961 · 2011-02-17 00:00:00 — Det är därför jag säger: Titta lite på hur politiker som står i talarstolen och berättar att ungdomar ska få lägenheter och boende beter sig rent lokalt när själva byggprojekten sedan kommer fram och ligger på fullmäktiges bord! Ni skulle bli förvånade över att få notera att de inte är lika mycket för att bygga bostäder som det ibland låter som när man hör dem i talarstolen i . 51 (M): ser ut att ha klarat sig mycket bra genom finanskrisen. De offentliga finanserna är i ordning, och tillväxten är rekordhög. Det finns ändå en oro för att arbetslösheten biter sig fast. Min fråga till statsministern är: Hur utvecklas svensk arbetsmarknad jämfört med den i övriga ? Och hur kan vi undvika att liksom tidigare hamna i en jobblös tillväxt? 52 Statsminister (M): hade en rapportering om arbetslöshetsutvecklingen i EU:s 27 medlemsländer, där man konstaterade att vi nu är i en fas där tillsammans med har den snabbast sjunkande arbetslösheten i hela EU. Vi fick också fram nya uppgifter om en kraftig sysselsättningsökning i . Detta är i grunden mycket glädjande. Det är så mycket mer glädjande eftersom man också förutser kraftigt fortsatt ökad efterfrågan på arbetskraft. Givet att vi nu håller fast vid reformerna för att göra det mer lönsamt att arbeta och sänka trösklar in till arbetslivet kan vi förhoppningsvis hjälpa många människor på plats som har haft svårt att kunna få ett arbete. Ju fler som jobbar, desto bättre kommer det dessutom att påverka våra offentliga finanser, det vill säga förutsättningarna för att vi ska kunna se till att skola och sjukvård får de resurser som behövs. Det här är en potentiellt glädjande utveckling. Det är åtminstone vad vi ser just nu när utmärker sig på ett sätt som vi inte har sett så här tidigt i återhämtningsfaser tidigare. 53 (FP): Det är en riktig vargavinter. Som statsministern säkert förstår tänker jag då på temperaturer ned mot , som jag såg att det var någonstans. Då är det svårt att spara på elektriciteten. Min fråga gäller kapaciteten hos den svenska elektriciteten. Vi har tre kraftslag, nämligen vindkraft, som är marginell men ett viktigt tillskott, vattenkraft och kärnkraft. kan vi se att vi skulle behöva mer elektricitet. Det gäller inte minst när man tar emot de elräkningar som säkert sprider skräck i många hem . 54 Statsminister (M): Jag tror att många håller med om att man får betala väldigt höga priser . En del av detta är en särskilt nätavgift. Jag vill påminna om att det över hela landet just nu pågår en lång rad initiativ och påtryckningar för att säkra kapaciteten, det vill säga själva försörjningslinjerna. Inte sällan kommer det krav på att man ska gräva ned elledningar. Allt detta leder till högre kostnader. En annan väldigt viktig faktor är att vi har en så kallad marginalprissättning där den sist producerade enheten elektricitet sätter priset för hela marknaden. När vi har väldigt stora behov handlar det om fossilbränsleframställd el. Det är mycket dyrt. I värsta fall talar vi om gasturbiner som producerar el. Så fort vi kan bygga ut kapaciteten med hjälp av den alliansöverenskommelse som bygger på att vi ska använda vattenkraft, förnya och utveckla kärnkraften och bygga in det förnybara tredje benet är jag övertygad om att vi, med den ökade produktionen, kan se en bättre prisbild. Det är det absolut viktigaste att göra. 55 (C): Statsministern talade för sedan om att fler kvinnor som arbetar deltid behöver arbeta heltid. När det gäller kvinnors arbetsmarknad kan vi konstatera att det finns ett antal strukturella problem som den enskilda kvinnan får betala högt för. Jag ska bara nämna två. Det ena är den ofrivilliga deltiden. Många verksamheter är organiserade så att kvinnor jobbar delade turer eller obekväm arbetstid och inte har några möjligheter att jobba heltid. I finns det underlag som visar att kvinnors utbildning inte lönar sig. Detta är viktigt för att vi ska få det här att fungera, för att kvinnor ska kunna jobba mer heltid eller gå upp och framför allt för att de ska kunna leva på sin lön. Min fråga är om statsministern är beredd att agera på något sätt för att motverka dessa strukturella problem som finns, speciellt för kvinnor, på arbetsmarknaden. 56 Statsminister (M): Apropå DN-rubriker var det precis som det skrevs att jag ville att kvinnor skulle arbeta mer. En del hörde av sig och undrade om jag hade blivit helt galen, för de ansåg att de redan jobbade så mycket. till hela den kvinnliga populationen kan man konstatera att har nästan lika hög förvärvsfrekvens för kvinnor som för män. Den ligger lite bakom. Den stora skillnaden är att en så hög andel kvinnor deltidsarbetar. Detta är en arbetskraftspotential och tillväxtpotential som måste ta bättre vara på. Morötterna för arbete måste bli tydligare för kvinnor. Det påverkar deras livslön. Det påverkar deras möjligheter att stå på egna ben ekonomiskt om relationer och förhållanden inte går som de har tänkt sig. Jag tror att det är väldigt viktigt att offentliga arbetsgivare planerar verksamheten på ett sådant sätt att de kan erbjuda heltider. Det är en väldigt central del. De drivkrafter som inte minst alliansregeringen har tagit fram är entydiga i den riktningen att kvinnor också ska märka att det lönar sig bättre att arbeta och det blir bättre förhållanden för dem. Det har vi arbetat för att få på plats tillsammans med en lång rad jämställdhetsreformer. 57 (KD): Också jag vill tala om den intervju som var i dagen före och som handlade om livspusslet med familj och arbete, kvinnors val i livet. Jag citerar: Kvinnor har trott att man måste stå och slita och baka bullar och tvätta och hålla ordning på alla matsäckar och inte glömma en enda träning. Sedan förklarar statsministern att han vill erbjuda vägen bort från detta. Kvinnor ska lönearbeta mer. Alltför många kvinnor arbetar deltid, som statsministern sade alldeles . Jag och många med mig blev förvånade över statsministern statsfinansiella synpunkter på kvinnors val. Utgör inte kvinnors och familjers självbestämmande ett egenvärde för statsministern? Är det inte okej för en kvinna eller en man att sätta barnen eller familjen främst även om det skulle innebära att man går ned i arbetstid och arbetar deltid i stället för heltid? 58 Statsminister (M): I och i andra sammanhang har det visat sig att detta självbestämmande fördelar sig på det sättet att män jobbar mer och kvinnor tar större ansvar för det oavlönade hemarbetet. Jag menar att det får den konsekvensen att kvinnor får sämre pensionsutveckling och sämre möjligheter att ekonomiskt stå på egna ben när relationer spricker, vilket inte är en realitet för alla men för väldigt många i . Därför tycker jag fortsatt att det är en viktig grund för vår tillväxtstrategi och vår politik att göra det mer lönande och mer intressant för kvinnor att gå upp i arbetstid. Det innebär rimligen en omfördelning av ansvaret hemma och att män måste hjälpa till med mer av matsäckar, läxläsning, bullbak och allt vad det nu kan tänkas vara därför att så ser livet ut. Man måste få det oavlönade att hänga ihop med det avlönade. Jag ska gärna ge människor ett utrymme att fatta egna beslut, men det är fortsatt så att det är alldeles för könsuppdelat för att vi inte ska reagera och skapa tydligare morötter för att öka den kvinnliga förvärvsfrekvensen. 59 (M): Nätets frihet bereder vägen för människors frihet, sade i går när han presenterade den utrikespolitiska deklarationen. kunde vi följa kampen för frihet och demokrati i via tv- och datorskärmar. Sociala medier som Facebook, Twitter och Youtube gjorde det möjligt för oss, för medier och för folket i att följa händelserna, och de har även spelat en viktig roll i planeringen av demonstrationer. I ett försök att förhindra detta spärrades stora delar av Internet. Tillgången till information och möjligheten att kommunicera elektroniskt har fått en större roll för demokratin nu när kampen mot förtryck har flyttat ut på nätet. Vad kan göra för att IT kan användas i strävan efter att stärka frihet och demokrati i utvecklingsländerna? Vilka åtgärder avser statsministern att vidta för att främja yttrandefrihet och ett öppet och fritt Internet? 60 Statsminister (M): Låt oss konstatera att vi ser en öppning i egentligen hela och i många länder med diktatur och förtryck som kommer via sociala medier och via Internets påverkan. Vi ser också att diktaturer inte bara vill ha ordning på vad tidningar skriver utan också väldigt ofta använder tekniken att försöka stänga ned och styra Internetanvändningen. Därför är detta en mycket viktig faktor för att öppna vår värld och inte minst för att en ung generation ska kunna framföra sina rättmätiga krav på förändring. Som nämndes togs det upp i utrikesdeklarationen. Jag såg också att har presenterat att vi genom våra utvecklingsinsatser också jobbar särskilt inriktat mot att ge resurser för att möjliggöra användning av Internet som en del i demokratibygget. Det är modernt, riktigt och rätt och ett sätt att möta det som frågar efter. Det är hoppingivande att ett fritt Internet och sociala medier ger den här möjligheten att bända upp diktaturer världen över. 61 (MP): Det är många som bor eller har bott i hyresrätt i . De har följt statsministerns uttalanden om hyresrätten i innerstaden med ganska stort intresse. i är det parti som har sålt ut flest hyresrätter i . förbjöd man också de kommunala allmännyttiga bolagen att bygga hyresrätter . Det förbudet försvann som tur var när lågkonjunkturen kom med en ökad efterfrågan på hyresrätter eftersom allt fler människor hade svårt att efterfråga bostadsrätter. Hyresrätten har en väldigt viktig roll, särskilt i . arbetar mycket för att vi ska kunna planera för att bygga både bostadsrätter och hyresrätter i . Jag undrar på vilket sätt statsministern menar att de problem som han identifierat och också uttalat sig om i intervjuerna om hyresrätter i innerstaden ska lösas. Är det genom att sälja hyresrätterna och helt enkelt göra innerstaden till ett getto med bostadsrätter? 62 Statsminister (M): Jag tycker inte att en hög koncentration av bostadsrätter automatiskt kan beskrivas som ett getto. Det har funnits en efterfrågan bland folk att i större utsträckning kunna äga sin bostad genom den tidigare ombildningspolitiken. Den har byggt på ett aktivt initiativ från personer som tidigare bott i hyresrätt; de har velat se den omvandlingen. Vad jag förstår är den ombildningspolitiken stoppad just för att säkerställa att det ska kunna finnas hyresrätter och även kunna ske en nyproduktion, detta inom ramen för den trepartsöverenskommelse som också syns i den lagstiftning som trätt i kraft . Jag har ett par mycket viktiga motfrågor till . Kan lova att vara ett aktivt stöd i stadshus och andra fullmäktigeförsamlingar genom att stödja nyproduktion av bostäder? Lovar ni att rösta ja och redovisa att ni faktiskt stöder viljan till nyproduktion? I så fall har det skett något viktigt i svensk politik. 63 (MP): Jag har suttit i och följt många bostadsplaner. Även om det inte är känt för den här församlingen är alla partier överens om av bostadsplanerna i . De största byggena av hyresrätter sker just nu i bland annat nordvästra , Liljeholmskajen och . Om dessa områden är alla partier överens. har varit en aktiv part i att eftersträva att vi ska få dessa bra bostadsområden på plats. Det finns ett antal projekt som man har olika åsikter om; och Alliansen drar fram projekt i parkområden och värdefulla friluftsområden och privatiserar därmed en allmännyttig park eller en naturmiljö. är alltså med och jobbar för hyresrätter och för ett ökat bostadsbyggande i . har vi ett gott samarbete även med . 64 Statsminister (M): Jag tror att det är en korrekt beskrivning. Antingen är alla överens eller också är inte med. Det är ungefär så det ser ut. Om man ska bygga bostäder måste man säga ja när planärendena kommer upp. Problemet i framför allt och i andra tätbebyggda områden är att det enda som ofta finns kvar är att antingen gå upp i höjd eller att förtäta, vilket utmanar befintliga grönområden. Det kanske är bra att vi då och då erkänner att det ser ut så. låter det som att den enda idé politikerna har är att bygga nytt, men det är inte sanningen. Det är inte så det låter i fullmäktigeförsamlingarna runt om i . Sedan är det viktigt, när det ändå byggs och ser vi ett ökat byggande, att det görs med respekt för det behov som finns av olika upplåtelseformer, inte minst hyresrätt. Den är oerhört central för att få en fungerande, rörlig arbetsmarknad och inträde. Det gäller särskilt för unga människor. Det jag dryftade mig till att påpeka var att den naturligtvis då också måste fungera som just en hyresrätt, annars får man inte en ingång. I annat fall är det bara i teorin som det finns något som heter hyresrätt. Den måste också finnas i praktiken. 65 (C): livsmedelsproduktion minskar kraftigt. Importen står snart för över hälften av den svenska konsumtionen. Grisproduktionen, i topp i världen, flyttar till andra länder. Oppositionen vill lösa detta genom att höja skatter och återinföra den världsunika handelsgödselskatten, trots att priset på handelsgödsel fördubblats . Vid den offentliga upphandlingen av mat väljer kommuner, landsting och myndigheter att i stor utsträckning köpa in livsmedel från leverantörer vilka fött upp djuren med en betydligt sämre djuromsorg än den standard som vi normalt talar om i . har glädjande nog i Europeiska unionen stött förslag om ursprungsmärkning av kött. Hur ser statsministern på den minskade livsmedelsproduktionen i och hur viktigt är det att offentlig upphandling av mat sker med höga djurskyddskrav? 66 Statsminister (M): Det kortsiktiga problemet vi nu ser är att stora marknader har stängt importen från , också från . Kortsiktigt leder det till att vi just nu har en oerhörd överproduktion i . Det i sin tur leder bland annat till sänkta priser och ett tryck på grisbönder i . Det sker i en omfattning som innebär att många ger upp eftersom det är svårt att ekonomiskt klara konkurrensläget. Förhoppningsvis ska vi komma bort från det och få mer öppna gränser vad gäller detta. Jag tycker absolut att kvalitetskraven är helt centrala. Jag har vid många tillfällen erkänt att jag är en stor älskare av . Till slut är det du själv som står där i livsmedelsbutiken och gör ditt val. Det framgår ganska tydligt när det flaggas svenskt eller att det kommer från något annat håll. Om vi vill ha lite högre krav ska vi vara klara över att det kan få konsekvenser på prislappen. Genom vårt aktiva konsumentval kan vi styra detta. Jag är beredd att ta min del av ansvaret. Lönsamheten i sjuksköterskors vidareutbildning 67 (M): presenterade en rapport som visar att en grundutbildad sjuksköterska som valde att vidareutbilda sig nästan lika gärna kunde glömma det. En vidareutbildning innebär att den sjuksköterskan har att ta igen vad gäller inkomstbortfallet. Om man har uppfattningen att vi driver arbetslinjen, att utbildning ska löna sig och att vi dessutom ska satsa på yrken som är viktiga i välfärden är detta bekymmersamt. är det inte en statlig angelägenhet, för regering och riksdag, men jag vill ändå gärna höra statsministern syn på om utbildning ska löna sig även för specialistutbildade sjuksköterskor. 68 Statsminister (M): Jag läste i senaste numret av en intervju med en IVA-sjuksköterska som beskriver hur hon skaffat sig en fördjupad specialistutbildning och har nära nog samma löneläge som en sjuksköterska som inte har den typen av fördjupning. Det nämndes en lön på 27 000 trots en mycket lång utbildning. Till alla som säger att utbildning ska löna sig och talar om värnskatter och sådant vill jag säga att det är en annan värld. Det här är inkomstnivåer där vi inte ens betalar statlig inkomstskatt, och vi talar om breda grupper av långtidsutbildade kvinnor. Vi kunde också ha nämnt lärare. Fackliga företrädare måste ställa sig frågan: Vad prioritera? I detta land där det bara ropas på låglönesatsning blir det till slut så hoppressat att det ger väldigt lite tillbaka, till exempel om man som sjuksköterska vill specialistutbilda sig. Jag försvarar den inriktning som alliansregeringen har valt, att jobbskatteavdrag ska riktas till breda grupper, som även består av välutbildade kvinnor, så att de kan känna en kraftig förbättring i den egna ekonomin. Med de jobbskatteavdrag som regeringen har genomfört, och vi vill genomföra fler, handlar det för dessa specialistutbildade sjuksköterskor om mer . Det är ett sätt att visa värdet av utbildning, värdet av det arbete de utför, och sedan måste resten komma från deras fackliga företrädare. 69 (M): Vi talar i riksdag mycket om att bo i . Jag representerar en helt annan landsdel, , och vill naturligtvis att vi ska ha en levande landsbygd. Många ska ha möjlighet att etablera sig i områden som , där vi bland annat har en mycket aktiv etablering och utbyggnad av skidindustrin. Vi vet hur infrastrukturen ser ut när det gäller till och från den är alldeles utmärkt men så fort vi kommer utanför de gängse transportsträckorna är varken vägar eller järnvägar särskilt väl utbyggda, bland annat till mitt hemlän . Jag skulle vilja fråga statsministern hur han ser på att hela ska leva. Vad gör för att göra det lättare för etableringar i en glesbygd som ? Hur ser det ut med nya etableringar när det till exempel gäller att få utländska invånare att flytta till ? 70 Statsminister (M): Det var många viktiga frågor på en gång. Ingen har nog påstått att alla ska bo i , utan vi tycker att man ska ha bra förutsättningar för boende i hela landet. Låt mig konstatera att vi har sett en tydlig förändring både vad gäller mer inhemsk turism och att som turistland attraherar fler turister från andra länder. Inte minst har vi sett det på våra skidorter. Jag såg att en turistchef meddelade att det snart inte fanns några platser kvar för att turista i de svenska fjällen. Det ger naturligtvis jobbmöjligheter. Jag har också noterat att flera kommuner är aktiva med att runt om i locka folk till att flytta till kommuner som har haft en avfolkningsproblematik. Till detta kommer vår mycket stora satsning på infrastrukturen nära 500 miljarder från nu och . Den syftar till att skapa en bättre fungerande infrastruktur i landet. Vår arbetslinje, vårt sätt att skapa förutsättningar för jobb och växande företag samt entreprenörskap gäller naturligtvis hela . Det tycker jag att vi har visat i det vi har genomfört. 71 (FP): Miljö- och klimatfrågan är vår överlevnadsfråga. Alldeles avslutades den stora globala miljö- eller klimatkonferensen i med vissa framsteg, vilket var oerhört glädjande. På vilka sätt är statsministern beredd att driva på för att nästa globala klimatmöte, som blir i , ska bli det riktigt stora genombrottet för klimatfrågorna då världens länder skriver under ett klimatavtal? På vilka sätt är statsministern beredd att driva på för att också vårt ordförandeskap i ska bli en framgångssaga? 72 Statsminister (M): Cancúnmötet var en framgång ity att Köpenhamnsöverenskommelsen, den särskilda accord som det kallas, togs in och blev en del av FN-processen. Det är betydelsefullt, för det är ett fortsatt försök från världen att nå en global överenskommelse som innehåller alla länder. Det som fortfarande brister är att det är otillräckliga åtaganden från de största ekonomierna och från de mest snabbväxande ekonomierna för att trovärdiggöra det särskilda tvågradersmål som har varit utgångspunkten. Där är inte EU syndaren, och framför allt inte , utan det är i realiteten länder som fortsatt tror att man kan ha tillväxt utan hållbarhetstänkande kopplat till sig. ska vara en drivande röst som är aktiv för att försöka få nya framsteg i . Jag ska ärligt säga att med tanke på den amerikanska politiken och en del av det som vi fortsatt hör från är vi ännu inte i full förhoppning om att det kommer att vara möjligt. kommer dock mycket tydligt tillsammans med europeiska ledare att vara pådrivande i den här processen. 73 (S): besökte jag ett fas 3-företag som hade ganska många fas 3:are, det vill säga personer som hade varit långtidsarbetslösa. Många av personerna hade, som de själva beskrev, en ganska meningslös tillvaro. De nekades att utbilda sig, eftersom lagen ser ut som den gör. Vi har tidigare hört hur statsministern påtalat vikten av att utbilda sig. Men när vi ser hur långtidsarbetslösa nekas att utbilda sig, oavsett om man gör det man är hos fas 3-företaget eller på sin fritid, blir frågan: Vad är vitsen med dagens arbetsmarknadspolitik? Är det att ha människor inlåsta i en fas 3-verksamhet som inte leder någonstans och därmed dölja dem i den öppna arbetslösheten? Syftet kan i alla fall inte vara att de ska förkovra sig och därmed också komma närmare arbetsmarknaden. Varför försvarar statsministern denna meningslösa arbetsmarknadspolitik? 74 Statsminister (M): Som själva begreppet antydde finns det flera faser. Idén är att man, beroende på hur länge man varit arbetslös, ska möta olika typer av insatser som är individuellt anpassade. handlar det om att vara mycket sökaktiv. handlar det om olika former av kompletterande utbildningsinsatser. I faser där man har varit mycket långvarigt utanför arbetsmarknaden kan det handla om att bara komma i aktivering, att komma i kontakt med arbetslivet och på det sättet öka möjligheterna att bli anställningsbar. Det är det som denna politik återspeglar. Det är lite oklart för mig vad alternativet skulle vara om man inte bejakar utgångspunkten att arbetsmarknadspolitiken måste vara individualiserad och anpassad till hur långvarig arbetslösheten har varit. Vi har noterat att det finns exempel där man genom detta faktiskt kommer ut i arbete, även om just den grupp som har varit allra längst arbetslös också är den som är svårast att finna utrymme för på arbetsmarknaden. 75 (M): RUT- och ROT-avdragen har skapat många nya jobb och stimulerat arbetsmarknaden. De har gjort svarta jobb till vita. Har vi några nya områden som vi kan stimulera? Skulle statsministern kunna tänka sig att man kan ge något slags avdrag till exempel till lokala bilverkstäder? 76 Statsminister (M): Vi delar i mycket den beskrivningen. och har gjort delvis svarta marknader vita. I RUT-avdragets fall har det dessutom öppnat arbetsmarknaden för personer som långvarigt har stått utanför arbetsmarknaden. De kommer in och får pensionsgrundande inkomster med möjlighet att få ersättning vid sjukskrivning och liknande, vilket man är förvägrad om man jobbar på en svart arbetsmarknad. Vi tittar också på möjligheterna att i vårt valmanifest jobba vidare med bland annat momssänkningar inom restaurangbranschen, som är ett sätt att ytterligare försöka sänka tröskeln som vi hoppas ska kunna ge fler jobb. Själva avgränsningen för hur avdragsmöjligheten ska se ut är någonting man kan diskutera. Men det viktiga för oss har varit att drivkraften ska vara att tillsammans med andra jobbskapande åtgärder säkerställa att det som har varit svart blir vitt och att det som man ibland helt och hållet har gjort själv också kan utföras professionellt av andra. Då blir jobben fler, och då blir också livsbalansen för många fler bättre. Därmed var frågestunden med statsministern avslutad för . Vi tackar statsministern och deltagande ledamöter. 9 § Aktuell debatt: Barnfattigdom i 78 (V): Jag skulle vilja inleda dagens debatt med att läsa en dikt som är skriven av psykiatern, vänsterpolitikern, tidigare ministern, musikern, författaren och poeten . Den heter Mörkrets klarhet.