prot · GZ0951 · 2011-12-19 00:00:00 — När det gäller produktivitet är det ju så att det finns olika typer av produktivitet. talar om gruvindustrin, malmen och skogen. Jag skulle ändå vilja säga att svensk gruvindustri, exempelvis , men också andra företag, är mycket produktiv. Det görs nu också stora investeringar i . När det gäller hela den processen är det bara att titta på lönsamheten i verksamheten som är helt fantastisk jämfört med andra länders gruvindustri. Jag tror att vi står oss väl när det gäller både malmen och skogen i fråga om produktivitet. Produktivitet hänger ju ofta, , samman med hur många anställda det är i förhållande till omsättningen. Produktiviteten sjunker när man anställer fler människor, innan de har blivit fullt produktiva i en verksamhet. När vi har en lågkonjunktur brukar produktiviteten gå upp och när konjunkturen sedan vänder och man börjar nyanställa människor sjunker den. Jag tror att ligger väl till när det gäller produktivitetsutveckling. Jag håller med om att vi ska hålla ett öga på detta, men det är inte en statlig uppgift att främja produktivitet i näringslivet. Det måste ske genom allmänt goda villkor för företagande och att det finns ett sådant regelverk som gör det möjligt att upprätthålla produktiviteten. Det finns det, skulle jag vilja säga, i huvudsak i . Det är betydligt värre i länder som och andra länder där man har en oerhört rigid arbetsrätt. 135 (V) replik: Först tycker jag givetvis att det är väldigt bra att också har anammat det vi säger om sjuklöneansvaret för småföretag. Jag tror att vi börjar närma oss en majoritet i för att kunna få igenom detta. Det är i sådana fall en av de viktigare reformerna för väldigt små företag. När det gäller produktiviteten kan jag bara hänvisa till vad skriver, att kunskapsinnehållet i svensk export är lägre än i motsvarande länder. Många av de industrianställda finns i branscher som klassas som låg- och mellanteknologiska. Det är deras analys när de går igenom detta. Det här får givetvis återverkningar. Det är inte genom låga löner som vi ska konkurrera med vår omgivning. Vi måste höja värdet på varje arbetad timme i den varu- eller tjänsteproduktion vi har. Det är endast på det sättet som produktiviteten kan öka och vi får en tillväxt. Sedan behövs det andra, också politiska, åtgärder givetvis om det här ska lyckas. Vi behöver ha stöd för exportindustrin så att den kommer ut, framför allt riktat till de små och medelstora företagen. Det är ju det som det handlar om. Vi har halkat efter. Vi har varit ganska nöjda. Vi har legat där vi ligger, och vi tror att det regnar stekta sparvar från himlen. Den tiden är förbi. Om vi tittar på industriinvesteringar ser vi att vi också där ligger i botten enligt OECD-statistiken, och vi tappar exportandelar gentemot våra konkurrenter. Läget är faktiskt allvarligt. 136 (KD) replik: Jag håller med om att det är viktigt att vi inriktar politiken på att ska kunna höja sig i värdekedjan och så att säga ha mer added value i det som både konsumeras här hemma och det som vi exporterar. Jag skulle nog vilja säga att svensk gruvindustri ligger högt. Ta pellets till exempel, som har utvecklats här. Lönsamheten för de produkter som exporteras från svensk råvaruexport är extremt hög jämfört med andra länder. Även här har faktiskt lyckats. Men det är klart att ett land som har både skog och malm som något av en ryggrad i sin näringslivsstruktur och därtill förädling av de här råvarorna är väldigt känsligt för detta. Kunskapsinnehållet i svensk export är låg, säger . Ändå måste man konstatera att det är svensk exportindustri som är det stora dragloket också . I den konjunktursituation som vi befinner oss i är det fortfarande exporten som drar. Jag välkomnar alla initiativ som på ett långsiktigt hållbart sätt ytterligare kan höja kunskapsinnehållet här. Men jag är inte säker på att alla de förslag som finns i oppositionens motioner skulle bidra till detta, om jag uttrycker mig försiktigt. 137 HANS (M): Ett livskraftigt och dynamiskt näringsliv är en central förutsättning för ökad sysselsättning. Det är grunden för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. Det här läggs inom fri företagsamhet. Genom att stärka entreprenörskapet och bredda näringslivet blir det fler som kan och vill driva företag, inte minst bland kvinnor, unga personer och personer med utländsk bakgrund. Det är angeläget att fortsätta arbetet med att förenkla vardagen för entreprenörer och företag och förbättra trygghetssystemen för företagare. Det är också betydelsefullt att det svenska skattesystemet utformas så att är ett attraktivt land att driva företag i, att investera i och att arbeta i. Det börjar någonstans med att man har en idé. Kreativiteten kräver tillåtande miljöer där man accepterar och tar till vara människors kunskap och ger möjlighet att pröva idéer, att våga göra fel. När kreativa idéer har kommit vidare till att växa krävs kapitalförsörjning. Kapitalförsörjning ska ge möjlighet till att skapa morgondagens innovationer och förnyelser. En innovation blir inte sin egen affär av sig själv. Det krävs att den kan kommersialiseras. Därför är det viktigt att det i affärsklimat ges möjlighet till företagsutveckling för såväl befintliga företag som mindre och nya företag. Det här kräver förenklingar. är redan världens mest kreativa land, enligt en kanadensisk studie. Där jämför man antalet sökta patent per invånare. Man tittar på öppenhet, tolerans och andelen sysselsatta i kreativa yrken. i har listat världens 82 mest kreativa länder. Där hamnar i topp, tätt följt av , och . Rapporten bygger på forskaren teorier. Den visar att länder med högt värde på kreativitetsskalan inte bara har god ekonomisk tillväxt utan också har lyckligare invånare. Länder som ligger högt upp på listan är också mer jämlika. Tillgång till kapital är en grundläggande förutsättning för start och expansion av kreativa idéer som ska bli företag. Marknadskompletterande finansiering via de statliga aktörerna bidrar till en förbättrad finansieringssituation i skeenden och i segment där den privata marknaden verkar i begränsad utsträckning. Antalet företag som ägs eller leds av kvinnor som beviljats lån har fortsatt att öka i . Likaså gäller det den ökande andelen låntagare med utländsk bakgrund, som faktiskt utgjorde . Ett viktigt insatsområde är marknadskompletterande finansieringsinsatser till små och medelstora företag. krävs en extern finansiering i samband med företagsstart men även i skeden av utveckling och expansion. Insatser för att främja företags kapitalförsörjning är därför en självklar del i Alliansens arbete med att förbättra företags- och innovationsklimatet. För att bättre ta till vara potentialen till innovation och tillväxt hos företag i hela landet avser regeringen att reformera det statliga riskkapitalsystemet. Under såväl perioder med hög ekonomisk tillväxt som vid ekonomisk tillbakagång bör de statliga finansieringsinsatserna till företag vara marknadskompletterande. För att ska behålla och stärka sin position som innovationsland i den globala konkurrensen krävs ständig förnyelse eftersom innovationsklimatet i andra länder också utvecklas. Långsiktiga och kraftfulla satsningar från privata och offentliga aktörer på innovationsaktiviteter som forskning och utveckling är helt avgörande för framgångsrika företag och för bättre livskvalitet för alla invånare. I arbetet med den tidigare nämnda nationella innovationsstrategin kommer därför frågan om en ökad samordning av innovationspolitiken med andra politikområden att behandlas. I internationella jämförelser av länders innovationsklimat ligger bland de främsta. Det gäller också att ge goda förutsättningar för att kommersialisera innovationerna. Förutsättningarna för innovationsverksamhet förändras dock . Det är därför också nödvändigt att förutsättningarna för innovation ständigt utvecklas och förbättras även i . De stora företagen i kommer att fortsätta att utgöra en viktig källa till innovation, tillväxt och sysselsättning. Men i en global kunskapsekonomi är det avgörande att även i fortsättningen är attraktivt för investeringar inom internationella koncerner. Var sådana investeringar ska ske bestäms alltmer utifrån var i världen de bästa förutsättningarna finns. Därför är det viktigt att arbetskraften, omkringliggande forskningsmiljöer och företag, inte minst små och medelstora, är attraktiva som samarbetspartner för de globala koncernerna i , liksom att förutsättningarna i form av regelverk, offentliga system, kultur och attityder också är gynnsamma. Ett gynnsamt innovations- och företagsklimat är centralt för att företagen ska kunna hantera utmaningar i omvärlden och för att skapa fler jobb. Grundläggande förutsättningar för de statliga insatserna är att främja företagsutveckling, att de ska möta näringslivets behov, vara marknadskompletterande och inte snedvrida konkurrensen. Ett livskraftigt och dynamiskt näringsliv är, som jag tidigare sade, en central förutsättning för ökad sysselsättning. Grunden för arbete, hållbar tillväxt och välfärd läggs genom fri företagsamhet. Därmed vill jag yrka bifall till förslaget i näringsutskottets betänkande. I detta anförande instämde , , och (alla M). 138 (S) replik: Tack för det inlägget! Det är inte mycket man inte kan ställa sig upp och applådera åt. Det mesta är allmängods, och nästan vilken aktör som helst i svenskt näringsliv och på svensk arbetsmarknad skulle kunna instämma i detta. Det finns ingenting som driver på. Det finns en lång rad företag, industriföretag och företag i servicesektorn, som går in i en lågkonjunktur. Vi vet att vi går in i en lågkonjunktur. På vilket sätt har man genom en aktiv näringspolitik rustat företagen inför de kallare vindar som kommer att blåsa genom vår del av världen? Sedan var det dagens fråga. Näringsministern är inte här, men däremot redovisar att det finns arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det finns många aktörer, till exempel kinesiska aktörer som kanske vill ta över . Det vet vi ingenting om. Regeringen har gjort allt vad man har kunnat, men man vill inte vara aktör. Det intressanta med hela Saabhistorien under tidens gång är att alla är bättre än att man ska kräva av att vara aktiv. Alla är bättre, till och med ryska maffian är bättre än den . Den tycker att det är okej att den ryska maffian får gå in som delägare i . Däremot stoppade ECB affären. Varför har man inte försökt att lösa upp knutarna som har funnits med GM ? Varför har man inte gjort det? Man hade till och med kunnat göra det på högsta nivå med till exempel statsministern och president . Men varför har man inte gjort det? 139 HANS (M) replik: Det är alltid lika inspirerande att debattera med för man vet aldrig vilken replik som ligger bakom knuten. I första anförande, som inledde debatten, tog det och innan han över huvud taget nämnde något som handlade om Socialdemokraternas näringspolitik. Jag vill ge en eloge till som slog . För honom tog det nämligen och . Det gläder mig att håller med om det jag säger. Men det finns en stor skillnad mellan vad Socialdemokraternas och oppositionens politik egentligen handlar om. Det var det som inte nämnde någonting om och . När det gäller att skapa förutsättningar för ett gott klimat undrar man ju. Ett gott företagsklimat ska leda till någonting. Det ska inte bara leda till att de som driver företagen tjänar pengar. Det är bra om de gör det. Det är jättebra om företagare kan tjäna pengar och investera i nya verksamheter, men de ska leda till jobb. Det ligger ett paket från Socialdemokraterna med höjda socialavgifter på 16 miljarder för unga, en restaurangmoms som innebär 5 miljarder i höjda skatter och minskad och som leder till 2,5 miljarder i höjd skatt. Detta leder till ca 20 000 färre jobb. Det här är den politik som står emot alliansregeringens politik. Vad gäller och kopplingen till maffian var det nog en av de mest speciella kopplingar jag någonsin har hört. Med de kontakter som har varit på alla håll och kanter kan regeringen knappast anklagas för att ha gjort för lite. Och tack och lov att man inte har gjort för mycket och pratat med någon maffia, som kanske känner till bättre. 140 (S) replik: Det var väl Riksgäldens chef som tyckte att det var helt okej att fick köpa in sig i . Det har i alla fall stått i de tidningar jag har läst, men vi kanske inte läser samma tidningar. Visst är det intressanta svar när man ställer ett par konkreta frågor. Vad kommer att hända för företaget och för de anställda på ? Min kanske viktigaste fråga var: Hur har man rustat de svenska företagen för den kommande konjunkturnedgången? Då kommer alltid ett svar från stora och viktigaste arena, nämligen att man pratar skatter. Då känner sig hemma. Men min fråga gällde inte det. Min fråga var: På vilket sätt har man rustat servicesektorn? Då menar jag inte bara dem man har pekat ut, nämligen restaurangbranschen eller de som omfattas av RUT- och ROT-avdragen, utan jag pratar generellt. Det är kemtvätten, som inte omfattas av det, och det kanske är tjänsteföretag som ligger närmare industrin, som definitivt kommer att bli av med sina avtal. Vi vet att industrin drabbas hårdare. Min viktigaste fråga , som det är uppenbart att ni inte vill prata om, var: Vad kommer man att göra för att inte hela bilindustrin i ska försvinna helt och hållet? Det har vi inte fått något svar på. 141 HANS (M) replik: Tack alla goda krafter som har sett till att vi inte står med ett statligt ägande och ett statligt ägaransvar för en biltillverkare! Det måste alltid vara det enskilda företaget som är den kraft som kan ta det enskilda företaget genom kriser. Vad gäller den insatser för att hjälpa att skaffa egna krafter, att kunna ta sig vidare, har man bland annat så sent som hjälpt till med att möjliggöra den fastighetsaffär som var aktuell. När det gäller att en var inblandad som ville köpa in sig i var det flera instanser som skulle godkänna detta för att det skulle bli möjligt. Och det var tack vare att regeringen sade att det är på det här viset som vi kan ställa upp. Det är genom att vi ska säga okej och att Riksgälden ska säga okej; det måste vara flera instanser som gör den samlade bedömningen. Den samlade bedömningen visade vilket vi väl i efterhand kan vara ganska tacksamma för att det här inte var ett alternativ. För att gå tillbaka till de mer övergripande frågorna som ställer: Rustat och svenska företag, och de kommande svenska företagen, för framgång även när krisen råder har man gjort bland annat genom att ta bort förmögenhetsbeskattningen, göra lättnader i 3:12-reglerna och se till att man kan göra forsknings- och utvecklingsavdrag för utgifter som inte bara är av rimligt intresse för kärnverksamheten utan även är av rimligt intresse för verksamhet i övrigt. Det är mycket vi gör, och det är mycket vi borde klara att göra. God jul, ! 142 Tredje vice talman (FP): Ett bra entreprenörs- och företagsklimat är avgörande för att vårt lands ekonomi ska kunna växa och vara livskraftig. Själva begreppet entreprenör är vidare än begreppet företagare. En entreprenör är någon som ser nya affärsmöjligheter, nya kombinationer och nya marknader. För att utveckling ska ske krävs ett samhällsklimat som uppmuntrar entreprenörskap. Vårt samhälle är helt beroende av kreativa människor. Därför är det så positivt att entreprenörskap och entreprenöriellt lärande numera löper som en röd tråd genom hela det svenska utbildningssystemet. Entreprenörskap tar sig ofta uttryck i företagande. En person som har nya idéer om hur man tillgodoser behov förverkligar ofta sina idéer genom företagande. Vi, det vill säga och Alliansen, arbetar aktivt för att människor ska tycka att det är lika naturligt att starta företag som att ta anställning. En viktig förutsättning för ett ökat nyföretagande är förstås en positiv och öppen attityd till företagande och företagsamhet. måste det finnas ett gott ekonomiskt klimat med bra skatteregler som utformas så att vårt land är ett intressant land att investera och arbeta i. Statens insatser ska möta näringslivets behov på ett marknadskompletterande sätt och inte genom att snedvrida konkurrensen. Företagsfrämjande insatser får heller aldrig tränga undan privata tjänster och utförare. Låt mig nu nämna ett område som jag gärna vill lyfta fram, nämligen turistnäringen, en näring som inte alltid har tagits på allvar. Men har vi kunnat följa en näring som växt ordentligt och som fortsätter att växa. Här finns många olika typer av företag, allt ifrån börsnoterade företag till soloföretag. Många är innovativa och har lyckats där andra trodde att det inte var möjligt. Regeringen fortsätter sin satsning på turismen. Här handlar det förutom marknadsföring om att bidra till att fler destinationer når en mognad. Under förra årets debatt var det känt att regeringen skulle komma att sänka restaurangmomsen, detta som ett led i att främja turismen och sysselsättningen. kan vi konstatera att det löftet kommer att bli verklighet en viktig åtgärd som hyllas av många restauratörer som jag mött . Vad som är trist i detta sammanhang är det kompakta motståndet från oppositionen. Man kan ju inte låta bli att fråga efter oppositionens lösningar vad gäller ungdomars utanförskap och arbetslöshet, hur oppositionen tror att höjda arbetsgivaravgifter, nej till yrkesutbildning och bibehållen moms på restauranger ska kunna bidra till att unga människor får en plats eller en fot in på arbetsmarknaden. Det var en parentes i sammanhanget. Jag tror för min del att det finns mycket mer att göra för att främja turismen i vårt land. Det behövs en politisk strategi för att tydliggöra och prioritera åtgärder som stöder just denna växande näring, som kan betraktas som vår nya basnäring. Det handlar om allt ifrån turistinriktade utbildningar till infrastruktur, momsfrågor etcetera. Utmaningar för saknas inte. Konkurrensen är stenhård, och det är oroliga ekonomiska tider i vår närhet. har klarat sig bra. Vi har blivit rosade för hur vi sköter vår ekonomi i internationella sammanhang. Men är det oerhört viktigt med en näringspolitik som är utformad så att den bidrar till att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa fler jobb i fler och växande företag. Fler företag och jobb kräver ett dynamiskt näringsliv och fler innovationer. När ny kunskap och nya idéer omsätts i lönsamma verksamheter och nya produkter och tjänster skapas bättre förutsättningar för en långsiktigt hållbar tillväxt i hela vårt land. Det budgetområde vi nu debatterar innehåller många olika delar. Ändå rymmer det förstås inte allt. Det finns många olika faktorer som styr utvecklingen inom detta näringsområde. Det handlar förstås om människors utbildning, möjligheter till anställning, forskning, infrastruktur, skatter, regler, konkurrens, kapital etcetera. Låt mig i detta sammanhang nämna ett av regeringens initiativ. Det handlar om reformering av expertskatten, något som vi i har drivit. I vår omvärld är innovationsstrategierna under ständig utveckling. Om vårt land ska kunna behålla och stärka sin position som innovationsland krävs därför en ständig förnyelse inom området. har i olika sammanhang lyft fram behovet av en samlad strategi för entreprenörskap och företagande med fokus på växande, innovativa företag, detta med utgångspunkt i de krav och utmaningar som globaliseringen innebär. Därför är det särskilt glädjande att regeringen kommer att presentera just en innovationsstrategi. I arbetet med den nationella innovationsstrategin kommer bland annat behovet av en ökad samordning mellan innovationspolitiken och andra politikområden att behandlas. Ett innovations- och näringsklimat som stärker vår konkurrens och ökar vår attraktionskraft kräver olika typer av insatser inom flera olika områden. Det handlar om sådant som till exempel skatter, transporter, it, forskning, utbildning, handels- och investeringsfrämjande, arbetsmarknad, sociala trygghetssystem, energi, miljö, landsbygdsutveckling, kultur och regional tillväxt. Statens roll är att stödja utvecklingen av företagandet i vårt land och att prioritera åtgärder som bidrar till att fler företag i landet kan växa. Företagens innovationsförmåga är grundläggande för tillväxt och konkurrenskraft. Ett gynnsamt innovations- och företagsklimat är centralt för att företagen ska kunna hantera utmaningar i omvärlden och för att fler jobb ska kunna skapas. Under den resterande delen av min talartid tänker jag inte räkna upp alla delar som mycket förtjänstfullt redan presenterat här i kammaren. Jag tänkte ägna lite tid till att recensera tidigare talare, eftersom jag inte kunde begära replik på dem. Precis som sade använde större delen av sin tid åt helt andra saker än den egna socialdemokratiska politiken. Bland annat sade , för att han skulle slippa att tala om Socialdemokraternas politik, att regeringen är idélös. Jag undrar om har läst hela budgetpropositionen och om han har läst tidigare budgetpropositioner. Om han inte har gjort det kan jag rekommendera läsning på Företagarnas hemsida. Där finns 16 åtgärder som har vidtagits av regeringen som rosas av Företagarna. Det finns elva åtgärder som är på gång, och så finns det rödljus för sex åtgärder som Företagarna skulle vilja se. Det finns mycket som visar på precis det motsatta. Detta är en regering som tar företagandets villkor på allvar. När det gäller anförande kan jag instämma i mycket av det sade. berättade om förslag om slopad arbetsgivaravgift. Han glömmer att berätta om alla de negativa saker som föreslår. I slutänden blir det minus när det gäller företagarnas villkor vad gäller skatter, ROT-avdrag och slopade arbetsgivaravgifter för unga. Det finns många saker som är negativa för företagen. Jag förstår att valde att nämna just denna åtgärd men glömde det andra. Det skulle vara trevligt om tog fram lite klara kulörer i stället för att använda en bred pensel och måla allting väldigt svart med svarta penseldrag. Det är mycket positivt som regeringen föreslagit. När det gäller egen politik inom området kan den verka kraftfull. Men då ska man komma ihåg att gjorde en helt annan uppskattning av reformutrymmet. Man skulle kunna säga att som motsats till de svarta penseldragen klär sig i en lånad färgglad skrud eftersom de egna förslagen inte är finansierade. I detta anförande instämde , , och (alla M) samt (KD). 143 (V) replik: Det var kanske lite för utmanande för att jag inte skulle ta replik. Varenda reform som vi föreslår i vår budget är finansierad, vilket du också vet. Du hänvisar till intresseorganisationen . Jag använder uttryck intresseorganisationerna. Jag kommenterar inte det mer än så. Det som är lite intressant att ta upp och förstå är varför man debatterar någonting. Det finns ingen anledning att stå här och hålla med i de frågor där jag delar uppfattningen. Det blir ingen debatt, utan då står vi kliar varandra på ryggen och tycker att vi är bra. Vad jag belyser är den skillnad som finns i vår politik utifrån den analys som vi har gjort av samhällsutvecklingen i , i och i övriga världen. Då finns det orosmoln på himlen som är väldigt tydliga, som även bekräftade i sitt anförande. Jag återgår till det som tog upp här om krogmomsen och arbetsgivaravgifterna för ungdomar. Vi har aldrig haft så hög ungdomsarbetslöshet som trots sänkningen av arbetsgivaravgiften för ungdomar. Den sänkta krogmomsen, som inte har trätt i kraft ännu, kommer inte heller att leda till att fler ungdomar får jobb. Jo, därför att de branscher som dessa ungdomar får jobb i framför allt är helt beroende av att hushållens ekonomi växer och ingenting annat. Det är helt avgörande. 144 Tredje vice talman (FP) replik: Med tanke på detta är det väldigt förvånande att vill minska hushållens köpkraft genom att belasta hushållen med högre skatter. När det gäller ungas möjligheter till arbete är det förvånande att inte är mer självkritisk till den politik som stöttat och som driver när det gäller utbildningspolitiken. Den utbildningspolitik som har bedrivits har gjort att unga i väldigt stor utsträckning inte är beredda för den arbetsmarknad som väntar dem.