prot · GY0966 · 2011-03-03 00:00:00 — Det är svårt att hävda att jag skulle ha sänkt förväntningarna inför , vilket var en del påståendet, och än svårare att säga att vi inte slogs stenhårt för pengar till utvecklingsländerna. Vi lyckades också i den delen genom att vi själva är de största bidragsgivarna, genom att EU ställde upp med kraftigt ökade medel och genom att vi även fick med i den delen. 70 (S): Det känns jättebra att kunna konstatera att det finns ett rödgrönt engagemang, tillsammans med , för vindkraften. Jag hoppas att vi också får se praktisk politik av det. Det räcker ju inte att bara säga saker. Man måste också göra saker. Det blir problem med trovärdigheten när vi kommer in på de internationella klimatförhandlingarna. Faktum är att de här rapporterna från Wikileaks finns, oavsett om regeringen kommenterar dem eller inte. Artikeln i finns och existerar. Där påstår man att det inte bara är miljöminister utan också näringsminister och statsminister som uppenbart har bidragit till en situation som gjorde att klimattoppmötet i slutade i fullständigt kaos. Många är överens om att kaoset i hade att göra med att man faktiskt inte hade respekt för att alla länder är lika viktiga i förhandlingarna. Man tog ett pyttesteg framåt i . Jag tänker inte fråga vad ministern tänker göra där, för jag vet inte om jag kan lita på svaret. 71 Miljöminister (C): Först kan vi konstatera att det nu byggs mer vindkraft . Vi har gjort kraftfulla regelförenklingar och gett större och långsiktigare besked när det gäller vindkraften, så, ja, de konkreta resultaten finns där. Vi är helt överens om att det är viktigt att fortsätta den utvecklingen. Det är vi som åstadkommer den. tittar allvarligt på mig och säger att Wikileaksrapporterna faktiskt finns och dessutom var det faktiskt en artikel i . Det är helt sant. Vi är helt överens om det. Det skrivs mycket dumt. Det är helt enkelt så att jag inte kan kommentera Wikileaksrapporterna. Men de finns. Det kan jag bekräfta. Jag kan också konstatera att det är en ny och lite häpnadsväckande teori att den skulle ha orsakat kaoset i . Jag tycker att teorin är spännande. Jag ska undersöka den vidare, men jag konstaterar också att vi fick med på mer pengar till , och det tycker jag var en mycket viktig seger. 72 (MP): Min fråga går till miljöminister . Enligt de uppgifter jag har startade man en beredning i för att ta ett initiativ för att eventuellt rädda Eldforsen i från den exploatering som är på väg. Miljödomstolen beslutade än de hade aviserat att godkänna det här. Då ska de egentligen tala om varför, men det gjorde de inte. Det här beslutet har därför kritiserats av , Älvräddarna och Sportfiskarna och också av Världsnaturfonden och . Även och Kammarkollegiet anser att det här inte har gått rätt till. Det är inte bara naturvärden som står på spel här, utan det som från mitt perspektiv är mest allvarligt är att det riskerar att ifrågasätta vår rättssäkerhet. Därför menar många att regeringen måste använda den möjlighet som finns i 17 kap. 3 § att gå in och förbehålla sig rättigheten att överpröva beslutet. Min fråga är helt enkelt, eftersom jag har försökt få reda på det från : Tänker ministern se till att regeringen använder den möjligheten för att de beslut som gäller skyddade älvsträckor ska gälla? 73 Miljöminister (C): tar upp en viktig fråga när det gäller principen att slå vakt om skydd av viktiga älvsträckor. Däremot vet att jag är förhindrad att uttrycka mig här i kammaren om ett enskilt ärende. Hur vi ska behandla ett förvaltningsärende som inte ännu ligger på vårt bord kan inte jag ge något besked om. Jag vill en gång till försäkra att principen att slå vakt om biologisk mångfald och skydd av naturvård i samband med vattenkraftsexploatering självklart är mycket viktig. 74 (MP): Jag förstår att ministern inte tänker svara på detta. Jag måste ändå fråga om ministern anser att det är rimligt att det kan gå till så som det gör alltmer , att tidigare fritt strömmande vatten som inte har varit utsatt för exploatering i ökad utsträckning exploateras väldigt snabbt. De stora energibolagen går in och gör ingrepp utan att de har de tillstånd de ska ha. Vi håller på att få ett rättssystem som brakar samman. Man har inte de dispenser man ska ha. Man har inte ens uppfyllt undersökningsplikten inför de här ärendena. Det är alltså någonting som blir vanligare och vanligare. Då menar jag att regeringen måste gå in och se till att räta upp regelverket så att det verkligen fungerar. Den frågan borde ministern ändå kunna svara på. Är ministern beredd att agera för att vi ska få tillbaka det rättsvårdande system som vi har haft? 75 Miljöminister (C): Svaret från min sida var ju inte att jag inte tänker svara. Mitt svar är att jag inte får svara. Sådant är regelverket. Jag skulle bryta mot ordningen i om jag gjorde det i ett enskilt ärende, särskilt som det är ett förvaltningsärende. I sådana fall ska jag inte stå här och ge svar, utan jag ska agera. Sedan vidgar frågan till om jag tänkte ingripa om rättssystemet var på väg att haverera. Skulle det verkligen vara så allvarligt menar jag att det naturligtvis är fler än jag som ska ingripa. Det blir också en fråga för justitieministern. kan sitta alldeles lugn. Det är självklart att regeringen ingriper om rättssystemet är på väg att haverera. Vi är till och med beredda att agera . Är det så att det finns risk för att någon agerar mot reglerna finns det också ett helt rättssystem som kan ingripa utan att regeringen gör det. 76 (FP): Jag tänkte ställa en fråga till kulturministern. Läsning är ju mycket viktigt. Läsning är viktigt för språkutveckling, för allmänbildning och för personlig utveckling. Det är viktigt att finna nya vägar för att främja kvalitetslitteratur och läsning. Därför var det bra att Alliansen inför valet utlovade en ny bokutredning. Det har hänt en hel del. Läsfrämjande åtgärder har vidtagits under regeringen. Även reformerna i skolan har betytt mycket för att främja läsning och läskunnighet. vet vi tyvärr att internationella undersökningar visar att svenska ungdomar läser mindre och att det är färre barn och ungdomar som läser för nöjes skull. Vi vet också tyvärr att det finns mycket stora sociala skillnader när det gäller olika gruppers läsvanor. Mot bakgrund av detta är det väldigt välkommet med en bokutredning. Min fråga är: Kan ministern ge besked om när en sådan utredning kommer och när arbetet kan förväntas vara färdigt? 77 Kultur- och idrottsminister (M): Tack så mycket för frågan! och jag delar verkligen ambitionen att öka läsandet men ser också problemen när många unga inte läser. Jag tror att det är så många som varannan pojke, kanske ännu fler, som aldrig har läst en skönlitterär bok från pärm till pärm. Det har självklart stor betydelse för fantasin och möjligheten att sätta sig in i andra människors verklighet, men också att själv kunna sätta ord på det man tänker och känner. Det behöver man kunna för att vara en fullvärdig medborgare i ett demokratiskt samhälle. I valplattformen fanns mycket riktigt att vi ska tillsätta en utredning som handlar om hur vi kan stärka läsandet, kvalitetslitteraturen och flera andra frågor. Mitt svar till blir att den utredningen kommer att tillsättas . 78 (FP): Då får jag verkligen tacka för ett positivt svar, att utredningen tillsätts så pass snabbt. Jag förstår att det är helt omöjligt för ministern att nämna några närmare detaljer om både direktiv och vad utredningen ska leda till, men kan ministern ändå säga något om vilka reformambitioner ministern prioriterar när det gäller läsning och även villkoren för dem som författar böcker? 79 Kultur- och idrottsminister (M): Ambitionerna när det gäller läsning är något vi delar med , läsning är ju en prioriterad fråga också i den ordinarie skolan. Den här utredningen kommer framför allt att handla om förändringar i läsandet, hur biblioteken arbetar, situationen för kvalitetslitteratur, översatt litteratur, teknikutveckling och mycket annat. Mer än så kan jag inte säga, men jag tror att och många andra som ser läsandet som viktigt kommer att vara mycket nöjda när direktiven och även utredningen presenteras. Sedan kan jag väl tillägga när det talas om läsningens betydelse och vikten av att ha ett rikt språk att jag för min personliga del tror att det finns en koppling också mellan våld hos unga män och bristen på språk. Det finns många viktiga ingångar i detta. Konsekvenser av besparingar på 80 (S): Vi har tidigare, i inledningen av den här frågestunden, pratat lite grann om situationen på . Jag vill fortsätta med en fråga ur ett helt annat perspektiv som jag också vill ställa till . Med de försämringar som förväntas på har den här frågan många bottnar. Jag kan konstatera, enligt de uppgifter jag har tagit del av, att bara i har vi en befolkning som på många sätt och på många håll i länet är väldigt beroende av det personliga mötet för att klara sådana saker som att tolka regler, förstå hur blanketter ska fyllas i och förstå hur man ska ta sig fram i de olika regelverk som finns för arbete. En stor del av befolkningen har en annan bakgrund och har helt enkelt problem med språket. Ur det perspektivet känner jag att den här frågan inte bara är en fråga om att lägga ned ett antal av lokalkontor. Min fråga till ministern är: Anser ministern att effekterna av regeringens besparingskrav på bidrar till att minska utanförskapet i ? 81 Närings- och energiminister (C): Möjligheten att minska utanförskapet i beror ju på i vad mån vi kan rehabilitera människor tillbaka till arbetsmarknaden. Det är därför rehabiliteringsgarantin är den absolut viktigaste reformen. gick ju människor år ut och år in utan att över huvud taget få hjälp. Det är många som har vittnat . får människor individuell hjälp för att komma tillbaka. Precis som sade tidigare är det hundra tusen fler sysselsatta jämfört med . Det beror mycket på att vi har lyckats med att få tillbaka en del från sjukskrivning. Sedan är det naturligtvis så att det återstår saker att göra i det här sammanhanget. Det är helt riktigt. ska ha en god service till sina medborgare, men det är också så att regeringen styr genom att ge anslag till olika myndigheter. Hur myndigheterna organiserar sin verksamhet för att på bästa sätt möta alla dessa medborgare och människor måste vara upp till myndigheten själv. Jag förutsätter att tycker att personliga möten är viktiga. Det har då jag hört . Då är det också rimligt att man organiserar sin verksamhet utifrån detta. Vi har tillfört 400 miljoner för att förstärka , men det är de som måste organisera sitt arbete. 82 (S): Tack så mycket för svaret, ministern! Det är förvisso så att arbete även fortsättningsvis när det handlar om rehabiliteringsåtgärder och annat inte kommer att beröras. Den delen berörs ju inte i det besparingsprogram som nu har lagt fram. Här handlar det om de allmänna besöken på de servicekontor som finns runt om i vårt land. Bara i handlar det om ett hundratal personer på som kommer att bli av med sina jobb och inte kan lämna den service som stora delar av befolkningen i är i särskilt behov av när det handlar om stöd och vägledning för att ta sig fram i så enkla saker som snåriga blankettformuleringar och annat. Jag får tolka detta som att ministern är vällovligt inställd till det personliga mötet men inte ser att regeringen har något som helst ansvar för de kraftiga besparingar som nu utsätts för. 83 Närings- och energiminister (C): Jag sade just att vi har tillfört extra, och säger ju själv att inflödet till har minskat tack vare att vi har jobbat aktivt med rehabilitering. Hur tänker organisera sitt arbete framöver måste den själv berätta om. Om den gör bedömningen att den vill minska det personliga mötet måste frågan ställas till : Varför är behovet av minskade personliga möten så viktigt? Det måste själv svara på. Vi har tillfört extra resurser för att kunna klara detta omfattande arbete. Många gör ett fantastiskt jobb för att hjälpa människor tillbaka, och många behöver personlig service för att klara denna uppgift. Det regeringen gör är dock inte att sätta sig och tala om hur ska göra detta, utan det bär den ansvar för själv. Vi tillför resurser för att den ska klara det. Det var dagens sista frågeställare. Jag tackar de närvarande statsråden och de ledamöter som har ställt frågor. 9 § (forts. från 7 §) Årlig rapport om signalspaning (forts. FöU3) 85 (MP) replik: Jag ska börja med att yrka bifall till reservationerna 1 och 2. Jag glömde det tidigare. , du talar om att vi har haft signalspaning och att du själv har jobbat på stället och så vidare. Frågan är dock lite allvarligare än så, tycker jag. Jag försökte säga att om vi ska följa till exempel konvention om mänskliga rättigheter, och om vi ska följa den meddelarfrihet och det skydd för den personliga integriteten som finns och så vidare tycker jag att det blir väldigt svårt att säga ja till detta. Regeringen försökte förra gången få igenom att en person som hamnar i FRA:s register av misstag skulle få information om att så var fallet. Det visade sig senare, mot bakgrund av de sekretesslagar som finns, att detta var i princip omöjligt. Därmed kan man säga att regeringen lite grann lurade medborgarna inför det beslut som förelåg, vilket jag tycker är djupt olyckligt. Därför tycker jag att det är klart rimligt att man ser över den del som har just dessa brister. Det säger sig självt att när regeringen lägger in 40 olika förslag efter det första förslaget utan att ha en enda utredning det kokade man ihop efteråt, när trycket blev för stort borde man i all rimlighet kunna se över hela paketet en gång till. Det har dock regeringen av olika skäl vägrat, vilket jag tycker är djupt olyckligt. 86 (M) replik: Jag börjar bakifrån med siffran 40. Det är lite intressant att vill lägga emfas på dessa 40 förändringar. Det är en helt ny lagstiftning i en mycket komplicerad verksamhet. Det är självklart att saker måste justeras efter hand när man inför en lagstiftning som är så omfattande som signalspaningslagen. Det är dock ingalunda gjort på ett hastigt sätt. Det första förslaget till signalspaningslagen kom och trädde inte i kraft förrän . 40 remissinstanser har tittat på detta. När det gäller undrar jag varför drar upp den . Det är ju gammal skåpmat. Att signalspaningen inte skulle svara mot mänskliga rättigheter och att den skulle gå emot konventioner är redan avfärdat av lagråd, konventionen självt och av datainspektioner. Den följer precis de principer som denna kammare har satt upp. Jag är förvånad över att tillsammans med hänger kvar i denna diskussion. Lagen är i full gång, verksamheten är under utbyggnad och vi här i har gett regeringen i uppdrag att kolla detta noga och återkomma i kontrollstationen den stora provtryckningen . Det är då vi kommer att få svar på bland annat § 11 i signalspaningslagen, som du också tar upp, . Den handlar om meddelarskyddet. Det har faktiskt skett vid åtta tillfällen att man har svarat på enskilda förfrågningar om signalspaning. 87 (MP) replik: Det är lite förvånande att tar ganska lätt. Den är väldigt tydlig när det gäller om man får spana på den enskilda individen eller inte, vilket har skrivit under. I detta fall handlar det om att de kan titta på ditt och mitt sms. Det är helt uppenbart att det är så. Jag försökte säga att det avslöjande en person det var en tjänsteman eller tjänstekvinna på FRA gjort till SVT:s Rapport visar att det är betydligt mer omfattande än regeringen har sagt. Så är det ju. Sedan kan man gilla läget och säga att det inte spelar någon roll att de tittar på mitt sms, min mejl och så vidare, utan det är helt okej. Dock är det de facto så här, och följer man och de konventioner som finns bryter man faktiskt mot dem. Sedan kan man köra över detta i riksdag och säga att det är helt okej, men man får ju välja sida. Ni tog ett beslut, , och sedan har det ändrats . En stor anledning till att man justerar är naturligtvis det tryck som var utifrån, från medborgarna. Man tyckte inte om detta. Det största jag tog upp här det var § 11 a, som du säger är att om jag som person felaktigt skulle hamna i FRA:s register lovar man att jag ska få information om detta. Det var detta man till viss del byggde beslutet på och som man sedan fick ta tillbaka. Det stämmer nämligen inte. Det bryter mot eventuella lagar. Då har man de facto gått till beslut här i på en väldigt viktig uppgift som sedan inte stämmer. Det tycker jag är allvarligt. Mot den bakgrunden tycker jag att det är rimligt att se över detta. Jag och har sagt att vi är för att det ska finnas, men man får kolla så att den här typen av påhopp inte sker. 88 (M) replik: Jag tar ingalunda lätt på signalspaning över huvud taget. Det är en oerhört seriös och allvarlig verksamhet, tillika viktig. Frågan hänger fortfarande i luften därför att den bärande delen i reservation 2, som och står bakom, är att ni vill avskaffa signalspaningslagen och tillsätta en utredning. Ponera att ert förslag skulle vinna här i kammaren. Vad skulle det innebära om vi fortfarande ska ha signalspaning tills utredningen är klar och ett nytt förslag är på bordet? Då är vi tillbaka på ruta noll. Då sker inhämtningen utan något integritetsskydd. Är det bra? Eller ännu värre, att vi skulle upphöra med signalspaning tills har tänkt klart i sin utredning och det ska komma något nytt, var står vi då vad gäller medborgarskyddet? Hur ska vi utöva någon utrikespolitik i det som är brännande hett nu i ? Hur ska till exempel läkaren från Röda Korset som figurerar i tidningarna kunna verka i någorlunda skyddad miljö, som är avgörande enligt UD:s landbedömningar som i mycket grundar sig på FRA:s signalspaning och underrättelseinhämtning. Det får stora konsekvenser. Det gör mig riktigt allvarligt upprörd att man tar så lättvindigt på frågan om signalspaning eller inte. Å ena sidan säger man att det är bra, å andra sidan ska man avskaffa det. Jag blir inte riktigt klok på det, men jag är i alla fall glad att och är i klar minoritet i den här kammaren. Det är jag för medborgares säkerhets skull. 89 (C): I den bästa av världar skulle det inte behövas vare sig underrättelseinhämtning eller signalspaning mot allvarliga hot mot säkerhet. Tyvärr är vi inte där . Ett litet land som står militärt alliansfritt behöver ett eget försvar, ett utvecklat samarbete med andra länder och en egen underrättelseinhämtning. Avvägningen mellan att skydda landet mot militära konflikter och grov internationell terrorism, till exempel, och vilka intrång i den personliga integriteten som detta kan motivera är mycket svår. , Alliansen och hela måste ta ansvar för , både för landets säkerhet och för människors integritet. har ett öppenhetsmanifest som lägger fast att vi ska arbeta stenhårt för ett öppet och liberalt samhälle där människors integritet väger tungt. Vi har lyssnat i denna svåra fråga, och vi har starkt medverkat till att bygga in starka förbättringar till skydd för integriteten. Det slutliga beslutet i denna fråga efter en process med flera riksdagsbeslut togs efter det att frågan hade utretts i ungefär av olika regeringar. Den rödgröna oppositionen accepterade då, , att signalspaning behövde bedrivas i tråd över landsgränsen men ville börja om på ruta ett med en helt ny utredning, ungefär där Socialdemokraterna startade denna process . De rödgröna krävde gemensamt, lite överraskande, att betydligt fler myndigheter än vad Alliansen ville skulle få inrikta Försvarets radioanstalts signalspaning. har tyvärr behovet av signalspaning, såsom bland annat terrorhoten ser ut i världen och , påtagligt illustrerats. Det är endast och som reserverar sig mot att signalspaning bedrivs för att skydda landet och dess invånare mot allvarliga säkerhetshot som avser utländska förhållanden. Regeringens skrivelse, som vi diskuterar , är alltså den första årliga rapporten om signalspaningen som regeringen ska lämna i enlighet med beslut. Den är rätt kortfattad, men den kommer säkert att bli utförligare . kommer regeringen att till i en samlad redogörelse lägga fram den andra årsrapporten i och med den kontrollstation som också beslutade . Denna tillkom på förslag av . Den är betydelsefull och viktig och ska redovisa och utvärdera hur den nya lagstiftningen fungerar ur ett integritetsskyddsperspektiv. Då behandlas även rapporten från , som nära följt verksamheten vid . Utskottsmajoriteten, en bred majoritet, godkänner regeringens första rapport och erinrar om att vi avser att mycket noga fortsätta att följa denna fråga. Vi ser fram mot det mycket mer utförliga underlag som regeringen kommer att presentera vid kontrollstationen , om endast . och är dock inte nöjda och talar om regeringens rapport som en sorglig läsning som är under all kritik. Vad är det då som man efterlyser mer information om? Man lyfter fram endast två punkter. Den ena gäller hur många godkända spaningar som har genomförts och den andra vilka myndigheter av dem som får signalspana som har ansökt om signalspaning. Det är vad oppositionen, och , vill ha mer information om. Vad gäller den första frågan om antalet godkända spaningar har varit inne på den. Sekretessen sätter vissa gränser som jag inte till fullo kan överblicka och som sätter gränser för vad regeringen kan gå in på i detalj. Vi får se hur regeringen kommer att behandla den frågan i sin rapport till . Vad gäller den andra frågan, om de myndigheter som får signalspana har utnyttjat den rätten, ska jag tillåta mig att försöka ge ett svar. På Alliansens förslag begränsade i sitt beslut det antal myndigheter som får inrikta signalspaning till endast tre: regeringen, och Försvarsmakten. Jag kan försäkra och om att jag är övertygad om att alla tre har använt sig av denna möjlighet för att få underrättelser som kan skydda mot allvarliga säkerhetshot. Men, och , hade betydligt fler myndigheter som och ville i sin motion och reservation kunnat inrikta signalspaningen hade kanske er frågeställning varit mer relevant, även om svaret även då torde ha varit: alla, för det finns ett behov. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. 90 (V) replik: Jag har lyssnat på två företrädare för Alliansen i denna fråga. Jag vet att i början av processen om FRA och lagstiftning om signalspaning var mycket tveksam. Vi pratade mycket om detta ur just det perspektiv som vi lyfter fram här. Det handlar mycket om integriteten och farorna med att man spanar på de egna medborgarna utifrån ett felaktigt perspektiv. Jag har diskuterat det här vid många tillfällen, framför allt med borgerliga företrädare som pratar väldigt mycket om terroristhotet. Det är liksom det grundläggande. Det finns ett reellt hot, men jag menar att det också finns ett uppblåst hot för att på något sätt rättfärdiga det man gör. Och det finns inte bara i utan över hela världen egentligen. Det är en fara i det, därför att då kan man ifrågasätta och också åsidosätta den lagstiftning som borde vara när det gäller just integriteten för de egna medborgarna. tog inte upp det, men tog upp terrorattacken i som ett exempel. Det är självklart att det är otäckt. Det är väldigt konstigt att inte FRA eller någon annan upptäckte det. Det visar att det inte alltid är så att man hittar hoten. Verksamheten är alltså inte så heltäckande som man vill att den ska vara. Det finns luckor här. Vi ifrågasätter inte behovet av spaning och underrättelseverksamhet. Det måste vi definitivt ha för att undvika terrorhot men också för att undvika andra saker som skulle kunna hända . Det som vi är oroade för är detta att man inte sätter gränser för den personliga integriteten hos svenska medborgare. Då hamnar man fel. Det är det som är kärnan i det vi lyfter upp här. Det är också därför vi ifrågasätter den lagstiftning som finns och hur den ska förändras. tillbaks, gör om och ta inte med de 40 ändringarna som har genomförts! Det är de som är det stora problemet , tycker vi. 91 (C) replik: Jag ger rätt i att den debatt vi har och har haft tidigare i de här frågorna är väldigt viktig.