prot · GZ0938 · 2011-11-29 00:00:00 — Därför måste jag fråga om hon delar uppfattning att arbetsgivarna får för många krav på sig och att det i sin tur kan leda till lägre sysselsättning. Vad är det för hållning? Betyder det att man nu måste vara försiktig med att ställa krav på arbetsmiljön, eftersom ni påstår att det skulle belasta arbetsgivarna så mycket att det blev lägre sysselsättning? Betyder det, omvänt, att vi kan tillåta en sämre arbetsmiljö så länge det ger jobb? Betyder det, ministern, att vi kan tillåta förslitningsskador och dödsolyckor, för det ger ju jobb? 42 (M): Jag tror att vi kan vara överens om en sak, att varje arbetsplatsolycka är en olycka för mycket. Det är det målet vi alla jobbar mot. Sedan kan man använda sig av olika metoder för att nå målet. Det är viktigt att tillsynsarbetet vid är en central del och att där läggs mycket resurser. Därför är det också viktigt att framhålla att resurserna åren 20092011 i just den delen ökade med 57 miljoner . Det finns ett nytt åklagarämbete för miljöbrott och arbetsmiljöbrott. Det gör att hela kedjan kan se till att de som verkligen ska straffas också straffas. Det är mycket viktigt, och jag är glad för det. Därmed har antalet åtal ökat på området. Det viktiga är att vi lägger resurserna där de gör mest nytta, alltså på dåliga arbetsgivare och dåliga arbetsmiljöer, eftersom det är arbetsgivarna som har det yttersta ansvaret. Jag är mycket glad för de satsningar som finns . När det gäller arbetsskador som ökat är det en sanning med modifikation, vilket vi måste säga. Antalet var som lägst 2010, men vissa saker beror på konjunkturen. Att antalet ökar beror på att det nu är många fler arbetade timmar. Självklart finns då risken att det sker en och annan arbetsplatsolycka. är vårt mål att det inte ska ske några olyckor. Därför måste vi öka kunskapen och förbättra informationen till alla ute på arbetsplatserna. 43 (S): Låt mig börja med att säga att jag tycker att det är bra att arbetsmarknadsministern jobbar med förslag om skarpare sanktioner. En sådan utveckling är välkommen. Jag tror att det skulle underlätta arbetsmiljöarbetet. Arbetsmarknadsministern ställer frågan om det var bättre . Det är en mycket märklig ambitionsnivå. Varje människa som förolyckas på jobbet, varje människa som skadas, kanske för livet, på sin arbetsplats är en människa för mycket. Det tror jag att vi är överens om. Det betyder att ambitionsnivån inte kan vara någonting annat än att man stadigt måste förbättra arbetsmiljön så att färre och färre människor skadas. Jag tycker att det är rimligt med en nollvision när det gäller dödsolyckor på arbetsplatserna. Vi står inför en demografisk utmaning. Vi kommer att ha en krympande befolkning, en krympande arbetskraft, i . Därför är det inte bara ur individens perspektiv utan också ur ett samhällsekonomiskt perspektiv oerhört viktigt att vi har en stadig förbättring av arbetsmiljön så att fler människor orkar arbeta längre och att ingen behöver slitas ut på sitt arbete. Jag vill återkomma till min fråga, som arbetsmarknadsministern inte svarade på. Varför ökar skyddsombudsstoppen, tror arbetsmarknadsministern? Är det för att skyddsombuden okynnesstoppar verksamheten, eller är det ett tecken på att utvecklingen går åt fel håll på arbetsplatserna? 44 Arbetsmarknadsminister (M): Jag vill först vara oerhört tydlig med att varje människa som förlorar sitt liv på jobbet är en för mycket. Självklart ska det råda nolltolerans mot detta. Jag blev djupt berörd och chockad när den kvinnliga häktesvakten blev brutalt ihjälslagen. En sådan olycka borde inte ha kunnat få ske. Det är intressant och kommer att utredas huruvida arbetsgivaren har gjort fel och arbetsmiljöbrott föreligger. Det är ett brott som lagstiftaren ser allvarligt på. Det finns vissa dödsolyckor som är svåra att förutse, inte minst i ett polisiärt arbete, där man helt plötsligt kan råka ut för någon person som brutalt använder vapen. Men vissa saker kan man förebygga, och det är klart att det ska ske. tog upp frågor om hot och våld, som tyvärr drabbar kvinnor alltmer. får en satsning på för att förebygga det som kvinnor utsätts för, inte minst inom offentlig sektor. Jag tycker att uttrycker sig lite vårdslöst; det är inte så att dödsolyckorna har börjat öka. Tendensen är den motsatta: De minskar. Men det är ändå för många. Det är jag den första att skriva under på. Det är också så att vi satsar pengar på kvinnors belastningsskador, 20 ½ miljon kronor på att dessa ska minska. Det är ett allvarligt arbetsmiljöproblem. Arbetslinjen innebär att man ska kunna jobba mer och längre upp i åldrarna. Vi ska minska utslagningen och antalet personer som blir sjukpensionärer och tvingas lämna arbetsmarknaden. Angående fråga om skyddsombudsstoppen: Utan att ha gjort någon grundlig analys av detta tolkar jag det som att skyddsombuden har utbildning och kurage att kunna stoppa farliga verksamheter. Det är väldigt bra att de utnyttjar den möjlighet som finns, så att man kan förebygga olyckor. Jag tycker inte att det går att dra slutsatsen att trenden är att det blivit värre. Slutsatsen jag drar är att de är välinformerade och kunniga och vågar utnyttja de medel som finns för att se till att färre blir skadade i arbetslivet. 45 (S): Jag vill i korta ordalag beskriva vad vi vill göra. Vi ser behoven av mycket starkare och bättre arbetsmiljöarbete ute på arbetsplatserna i . Därför föreslår vi att vi ökar resurserna till med . Sedan kan man resonera som regeringen gör, att vi ska vara modernare och så vidare och tänka på ett nytt sätt. Det är klart att man kan göra det, men detta kommer att kräva resurser. Vi vill öka analysmöjligheterna och vill att man ska kunna arbeta med föreskrifter. Vi vill öronmärka 20 miljoner till inspektioner i små företag där det finns hög risk för olyckor och skador och där det finns många visstidsanställda och en stor andel migrerad arbetskraft. Vi vill också rusta upp den regionala skyddsombudsverksamheten med 20 miljoner samt stärka kvinnors arbetsmiljö med 20 miljoner. Men det krävs mycket mer utvecklingsarbete som ska möta det moderna arbetslivet och det som gör att många slås ut i jobb som man tidigare kanske inte tänkte på. Därtill krävs det mycket mer kunskapsuppbyggnad inom . Vi vill även ge tillsynsverksamhet mer medel, så att de verkligen kan kontrollera att det betalas ut avtalsenliga löner och att det är sjysta villkor för arbetsmiljön. Jag ställde en fråga till om det som skrev i tidningen. Han är oroad över att det kan bli för mycket krav på arbetsgivaren när det gäller arbetsmiljöfrågorna och att detta i sin tur leder till färre anställda. Delar ministern den uppfattningen? 46 Arbetsmarknadsminister (M): Jag tackar för en bra debatt. Det ska inte råda något tvivel om att regeringen menar allvar med arbetsmiljöpolitiken och arbetsmarknadspolitiken. Om vi ska kunna ha en kompetensförsörjning i landet krävs det att fler kommer in på arbetsmarknaden, att man stannar kvar och inte blir utslagen och också att man jobbar ända fram till pension och gärna lite längre. Arbetsmiljöpolitiken ska handla om att minska riskerna för olycksfall och sjukdomar. Jag tycker att vi har ett väldigt bra arbetsmiljöverk. Inte minst kan man se att de har förbättrat effektiviteten enormt för att bli mer träffsäkra i sina kontroller. Men vi har också nya arbetsmiljörisker, som tar upp. Det gäller att förändra inriktningen. Vi har nya miljörisker och jobbar på ett annat sätt, säkert också med mer stress. Vi har också fler sysselsatta på arbetsmarknaden . Utvecklingen går åt rätt håll, men jag är inte nöjd förrän vi kan försöka eliminera så många olyckor och dödsfall som möjligt. De svenska arbetsplatserna måste vara utvecklande och säkra. Det är inte heller så att jobben ska få ske på arbetsmiljöns bekostnad. Vi ska ha trygga och säkra arbetsplatser. Det ska vara lätt för arbetsgivare att göra rätt. Därför tycker jag också att det arbete som gör med föreskrifterna är viktigt, så att de blir lättbegripliga. De har också tagit bort en hel del onödiga föreskrifter. Det är inte så lätt för en liten arbetsgivare att hålla rätt på en mängd olika regler. Då är det viktigt att de är relevanta och att arbetsmiljöinspektörerna kan ge råd och vägledning. Jag tycker att vi är på god väg, men jag är inte nöjd med arbetsmiljöarbetet förrän vi kan ha en ännu säkrare och tryggare arbetsmiljö. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2011/12:106 om arbetskraftsbehov i den offentliga sektorn 47 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta inför det arbetskraftsbehov som kommer att uppstå i kommun- och landstingssektorn. beräknas efterfrågan på arbetskraft inom särskilt hälso- och sjukvård och äldreomsorg att öka till följd av stora pensionsavgångar och ett ökat vårdbehov. Enligt både SCB:s och Arbetsförmedlingens prognoser väntas rekryteringsproblem bland specialistutbildade sjuksköterskor, läkare och tandläkare. För att bemöta problemen har regeringen föreslagit att kraftigt utöka antalet utbildningsplatser inom dessa yrken . Vidare har gymnasial lärlingsutbildning införts i syfte att stärka kvaliteten i yrkesutbildningen och öka inslaget av arbetsplatsförlagd utbildning. Regeringens satsning på yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning, så kallad yrkesvux, har redan inneburit bättre möjligheter för vuxna att stärka sin kompetens. Omvårdnad utgör den vanligaste inriktningen bland dessa elever. För att unga ska välja att utbilda sig inom exempelvis vård och omsorg räcker det emellertid inte med fler utbildningsplatser. Om åtgärderna ska ha effekt är det viktigt att elever erbjuds bra studie- och yrkesvägledning för att få kunskap om framtidsutsikterna inom olika yrken. Sådan information redovisas bland annat på Arbetsförmedlingens webbsida i form av den så kallade yrkeskompassen, men bör i högre grad komma unga till del. Än viktigare är att arbetsgivare inom både offentlig och privat sektor erbjuder en attraktiv arbetsmiljö med goda arbetsförhållanden, konkurrensmässiga löner samt möjlighet till heltidsarbete och karriärutveckling. Det finns en stark överrepresentation av kvinnor inom vård- och omsorgsarbete. För att kunna möta arbetskraftsbehovet är det således angeläget att fler män väljer att utbilda sig och arbeta inom detta yrkesområde. Med fler aktörer som erbjuder offentligfinansierade tjänster ökar mångfalden inom sektorn, vilket kan bidra till att attrahera personal. Med anledning av den debatt som pågår om äldrevård som erbjuds av privata utförare vill jag understryka att detta inte får ske på bekostnad av kvaliteten. Det ska tilläggas att bristen på arbetskraft i första hand gäller yrkeserfaren personal, medan det i många fall finns god tillgång på nyutexaminerade arbetssökande. Arbetsgivarna måste vara beredda att ge dem en chans att få arbetslivserfarenhet. Regeringen har vidtagit åtgärder för att öka arbetsutbudet och förbättra matchningen mellan arbetssökande och lediga jobb. Arbetsförmedlingens uppdrag har vässats, och de arbetsmarknadspolitiska programmen har inriktats på ökad sökaktivitet. Insatser såsom arbetsmarknadsutbildning förstärker den arbetssökandes kompetens och motverkar bristsituationer på arbetsmarknaden. De förändrade reglerna för arbetskraftsinvandring, som trädde i kraft , syftar till att förenkla för utländsk arbetskraft att få arbetstillstånd i . Arbetskraftsbehovet och den kommande generationsväxlingen inom bland annat offentlig sektor fordrar en mångfald av åtgärder och ett ökat samarbete mellan aktörer på flera olika nivåer. Skillnaderna mellan storstadsregioner med hög befolkningstillväxt och glesbygdskommuner är betydande. Olika lösningar måste utformas utifrån de behov som finns på lokal och regional nivå. Arbetsgivare inom offentlig sektor bör vara ett föredöme när det gäller att attrahera och behålla personal, både kvinnor och män. Alla som vill och kan arbeta ska ges möjlighet att bidra efter förmåga. Ökad sysselsättning och goda statsfinanser är grunden för att genomföra satsningar på välfärden. Så möter vi de demografiska utmaningarna. 48 (S): Tack, , för svaret! Det tycks som om ministern har uppmärksammat problemet, men först börjar man utöka antalet utbildningsplatser, vilket förvånar mig väldigt mycket. Det tar faktiskt att utbilda personal oavsett om det gäller undersköterskor eller läkare. I Arbetsförmedlingens rapport om generationsväxling på arbetsmarknaden skriver man att de största pensionsavgångarna i inträffar . De har alltså redan börjat. Då kommer av de sysselsatta i den offentliga sektorn att gå i pension. Därefter kommer nästa stora grupp under 20152019, då i den offentliga sektorn går i ålderspension. Det är hög tid att göra något , för det är väldigt bråttom. Det duger inte att säga att man utökar antalet platser . Det skulle redan ha varit gjort. Som jag sade tidigare tar det att utbilda personal med rätt kompetens, oavsett om utbildningstiden är eller många fler år. har vi en jättehög arbetslöshet där människor går arbetslösa som vill få ett jobb eller en utbildning, så att de kan få en lön och ett arbete att gå till. Vi socialdemokrater vill bland annat satsa på utbildningsvikariat för att utbilda personal som kanske redan finns i verksamheterna. Då har en arbetslös möjlighet att komma in och få chansen att pröva på jobb. Detta har vi provat förr, och det har fungerat alldeles utmärkt. Det är ett koncept som gynnar oss alla. Att få in arbetslösa i utbildningsvikariat som den som redan har en anställning får utbilda sig innebär att vi inte tappar fart utan rustar fler på en och samma gång. Det är ett vinnarkoncept. Det är bra för den enskilde som får gå från arbetslöshet till jobb, och det är bra för kommuner och landsting att människor kan passa på att utbilda sig. Det är också bra för vår gemensamma vård och omsorg. Jag har därför en fråga till ministern: regeringen villig att pröva vårt förslag med utbildningsvikariat för att underlätta den stora generationsväxlingen inom den offentliga sektorn? Vi har inte råd att tappa bort den enorma kompetens som finns i kommuner och landsting. Genom att vänta får vi inte in den nya generationens arbetskraft innan erfaren arbetskraft lämnar arbetslivet. Vi har i vårt budgetalternativ en satsning på generationsväxling, där unga människor kan komma in och jobba tillsammans med erfaren personal och lära upp och bli mentorer åt dem som ska ta över. säkrar vi upp en del av den kompetens som riskerar slarvas bort. Det kan också bli en avlastning för redan hårt pressad personal att vi blir fler som kommer i arbete. Då har man också större möjlighet att stanna kvar i arbetslivet tills man går i pension. Generationsväxlingen är alltså väldigt bra för alla. Därför vill jag fråga ministern: ministern tänka sig att satsa på de förslag som Socialdemokraterna har? 49 (M): Jag tycker att det är bra att ställer den här interpellationen, för den visar verkligen på ett problem som vi brottas med och som förmodligen kommer att växa framöver. Det är bra att vi i kammaren får diskutera detta. Det som det i botten handlar om är utbildning. Har man inte utbildning kan man heller inte få något jobb. Jag tror att det har varit alldeles för enkelt att utbilda sig till yrken som inte finns eller till en arbetsmarknad där det redan finns för många som har just den utbildningen. Det har varit alldeles för enkelt att glida igenom skolan utan att få tillräckliga kunskaper eller ett fullgott slutbetyg. Därför måste man nu i efterhand, när människor ska gå in i vuxenvärlden och ta ett arbete, fortsätta utbilda dem. Därför har också regeringen föreslagit att utöka antalet utbildningsplatser . Vi har också ändrat i skolsystemet. Vi kommer att ha en annan gymnasieskola som ska syfta till att man snabbare och lättare ska fånga upp de kanske skolttrötta elever som har kraft i händerna och inte bara vill sitta vid en lärobok vid skolbänken. De kommer att få vara ute på arbetsplatser och lära sig. Men det handlar också om yrkesinriktad eftergymnasial utbildning, så kallad komvux. Jag tycker att det är mycket viktigt att dessa möjligheter finns, så att människor kan utbilda sig till de bristyrken där det krävs. Man måste också få till en bättre matchning. Det har också nämnts i debatten. Då gäller det att Arbetsförmedlingen får de verktyg man behöver, och det har vi sett till. Enligt är det 250 000 människor som kommer att behövas på arbetsmarknaden . Då tror jag också att det måste till att arbetsgivare blir attraktivare, så att man faktiskt vill arbeta inom äldreomsorgen, förskolan och den offentliga sektorn. Här tror jag att våra kommuner har en rejäl läxa att göra. Jag har besökt ett antal äldreboenden och talat med många som jobbar inom äldreomsorgen. Det är många synpunkter som har kommit fram. Jag tycker att kommunerna inte riktigt tar uppgiften att bli attraktiva arbetsgivare på allvar. Här har cheferna en nyckelroll i att lyssna på sin personal. Att vara delaktig i utvecklingen av sin arbetsmiljö, sin arbetsplats och hur arbetet ska utformas är oerhört viktigt, liksom att man också kan karriärväxla. En duktig undersköterska kanske det ligger i arbetsgivarens intresse att uppmuntra att gå vidare i sitt arbete och kanske också att hjälpa till när det gäller studier. Man måste inse att man som arbetsgivare kommer att få jobba för att få behålla sin personal. Jag tror inte att det riktigt har framgått, framför allt inte när vi ser att det finns en arbetslöshet. Då är det lätt att tro att detta ska lösa sig, men det gör inte det. Här måste både samhälle, näringsliv, arbetsgivare och arbetstagare jobba tillsammans så att vi får den vård och omsorg vi alla vill ha och så att den offentliga sektorn klarar sin uppgift. Jag tror också att vi måste få in fler aktörer. Många måste få starta eget inom den här verksamheten, så att det inte bara är de stora drakarna som finns och så att man har fler arbetsgivare att välja på. Att kunna bli sin egen och göra karriär på det man är duktigast på, till exempel äldreomsorg, tror jag är en framgångsfaktor. 50 FINN (M): Den här interpellationen berör egentligen tre frågor. Den första frågan handlar om hur man ska kunna hitta utbildningsplatser för att kunna garantera framtidens omsorg. Den andra frågan handlar mer om hur vi över huvud taget ska få händer i välfärden. Den tredje frågan handlar om hur kommuner och landsting ska kunna rekrytera personal. Låt mig börja med att tacka ministern för ett uttömmande svar när det gäller den första frågan, om utbildning. Regeringen har gjort en gedigen utbildningssatsning på många olika områden, alltifrån grundutbildning till vidareutbildning. Detta är på grund av att man har sunda statsfinanser. Om man i stället gör som interpellantens partiledare och delar ut 17 miljarder av det 15 miljarders budgetutrymme som man är överens om till pensionärsskattesänkningar lär det inte bli många utbildningar på det här området, inte heller om man gör gigantiska infrastruktursatsningar. Man måste ha en realistisk bild, och här har vi nu en finansiering för just de utbildningarna. Det är viktigare än att utlova många fåglar i skogen. Den andra frågan berör händerna. Hur ska vi få tillräckligt många händer när vi har den här demografiska utvecklingen? Man kan börja med att lyfta fram det som ministern säger: antogs en viktig reform om arbetskraftsinvandring. Det är en väldigt viktig aspekt. antogs en lika viktig reform om att reformera sjukförsäkringen. Detta, fru talman, har lett till att det är hälften så många som är sjukskrivna hälften så . Det innebär 200 000 fler människor i arbete. Många av dessa är kvinnor, och många av dessa arbetar i omsorgen. Om man återgår till den gamla sjukförsäkringen har man inte ens internt en rimlig möjlighet att förse arbetsmarknaden med den arbetskraft som hellre mår väl av att arbeta i omsorgsverksamhet än att vara passivt sjukskriven och bara vänta på förtidspension. Så sent som har vi i socialförsäkringsutskottet hört ett utspel från Socialdemokraterna, där man vädjar att vi ska återgå till den gamla ordningen. Jag förundras över hur man kan tro att man ska få några händer i en framtida verksamhet med en sådan förlegad politik. Den sista frågan är intressant. Den formuleras av interpellanten som att kommuner och landsting riskerar att få betydande svårigheter att rekrytera personal med rätt kompetens och att mycket erfarenhet riskerar att försvinna. Det är nog så sant. Tyvärr är det väl så att kommuner och landsting inte alltid är de bästa arbetsgivarföreträdarna. Sedan alliansregeringen tillträdde har dock en mycket större mångfald av entreprenörer som på många olika sätt kan ge ett bredare arbetsmarknadsutbud kommit in på denna marknad, detta parat med ett jobbskatteavdrag riktat till dem som har de lägsta och medelhöga inkomsterna och som ger dem en 13:e månadslön. Det är mycket mer än vad man någonsin har förhandlat sig fram till i fackliga förhandlingar inom de vårdyrkesarbetandes förbund, och det innebär genuina stimulanser för att se till att folk är intresserade av att arbeta i en viktig verksamhet som välfärden och omsorgen. Detta att man stimulerar till fler arbetsgivare att välja emellan, olika strategier och utveckling av en ny servicesektor som ger inte minst kvinnor möjlighet till en helt ny arbetsmarknad jämfört med tror jag sammantaget kommer att vara väldigt attraktivt. Om man dessutom får en bättre lön, där jobbskatteavdragen är väldigt positivt drivande krafter för sådana initiativ, kan man undra hur Socialdemokraterna tänker när de talar om att i stället höja lönerna för dessa yrkesarbetande och vad detta ska leda till. Jag tror att det är väldigt viktigt att konstatera att de reformer som alliansregeringen konsekvent har genomfört i princip har skapat fler i arbete som kan vara med och bidra. Detta parat med utbildningssatsningar och en sund statsfinansiell politik är det som garanterar att vi trovärdigt kan bevara en välfärd och omsorg finansierad av oss alla. 51 (S): Tack, arbetsmarknadsministern, för svaret på viktiga interpellation! Det är ett ganska formellt svar arbetsmarknadsministern ger, och jag ska ställa några ytterligare frågor kring det. Först kan jag dock inte hålla mig från att kommentera det jag hör från arbetsmarknadsministerns partikamrater. De uttrycker sig om människor som har kraften i händerna men som inte vill läsa böcker och att vi behöver händer i vården. Jag tror att det är en oerhört farlig syn på de anställda inom vård och omsorg. Den dag jag inte längre klarar min personliga hygien själv vill jag inte bara ha händer som hjälper mig. Den viktiga frågan är vad det är för hjärta och hjärna som styr dessa händer. Vad är det för kunskap, vad är det för människosyn, vad är det för erfarenhet som styr dessa händer? Därför är frågan om utbildning så viktig. sade att det tidigare var många som gick igenom skolan utan tillräckliga kunskaper. Det är sant. Men det är också sant att med en borgerligt styrd regering har vi nu fler ungdomar än som lämnar gymnasieskolan utan tillräckliga kunskaper. Vi har en ny gymnasieskola med rekordfå sökande till omvårdnadsprogrammet och de andra yrkesinriktade programmen, just för att det är baserat på en människosyn som säger att vissa arbetar med händerna medan andra har hjärnan med på jobbet. Jag går tillbaka till arbetsmarknadsministerns ganska formella svar på vilka olika utbildningsinsatser som krävs för att man ska klara att tillgodose kompetensbehovet inom vård och omsorg. Jag skulle vilja nyansera frågan lite. Vi vet ju alla att vi går mot en allvarlig brist på utbildad personal inom vård och omsorg, ganska brett inom många olika yrkesområden. Men vi vet också att den kommande bristen inte är jämnt fördelad över landet, utan den är väldigt ojämnt fördelad.