prot · GY09105 · 2011-05-19 00:00:00 — Detta är en förtryckt folkgrupp i stora delar av och även i delar av . Denna folkgrupps situation har uppmärksammats inom Europeiska unionen något överraskande som en effekt av att fransmännen ökade förtrycket av romerna i . är detta en fråga som är uppe på efter i utbildningssammanhang, i arbetsmarknadssammanhang och inom socialpolitiken. Detta är ett exempel på hur man i praktiken förbättrar situationen för människor som ni skulle vilja kasta ut eller aldrig släppa in. Men det är inte på det sättet vi arbetar inom Europeiska unionen, vi som tycker att detta är ett värdefullt samarbete. Vi ska förbättra situationen för dessa människor, och vi håller på att förbättra den, inte minst genom det nuvarande ordförandelandet, som har enorma problem och historiska skulder till de romska folken, men även andra länder inom unionen. Deras situation ska förbättras genom att deras rättstrygghet förbättras, genom att deras utbildningsmöjligheter förbättras och så vidare. Det är vägen att gå, inte bara för romer utan också för och andra människor. 142 (SD) replik: säger att alla ska lyda under svensk lag. Men finns det trots allt rättsfall där man har tagit hänsyn just till kulturskillnader. Till exempel har rätten i fall som rör kvinnomisshandel tagit hänsyn till människors kulturella bakgrund. Det är alltså en sanning med modifikation. Jag konstaterar också att man inte bryr sig om att en överväldigande majoritet inte vill ha i EU. Det handlar inte bara om kvinnoförtryckande åsikter utan om att man har en bristande respekt för både demokrati och mänskliga fri- och rättigheter. Det är inte någonting som kommer att förändras, oavsett om de skulle vara med i eller inte. Tvärtom visar utvecklingen snarare att islamisterna stärker sina positioner och vinner mark. Man får vara bra naiv om man tror att ett turkiskt EU-medlemskap kommer att ändra den utvecklingen, som går i helt motsatt riktning. Ska en utveckling komma där man på allvar och på riktigt står upp för demokrati, för mänskliga fri- och rättigheter och för kvinnans ställning i samhället måste utvecklingen komma inifrån landet självt, från den egna befolkningen, från den egna regeringen. Det är de som måste inse det. Det är inte vi från Europeiska unionen eller från som ska komma med pekpinnar, utan en sann utveckling måste komma inifrån landet självt annars kommer de aldrig att kunna genomföra de här förändringarna. 143 (S): Inom klimat- och miljöfrågorna har EU stora möjligheter att agera. Vi vill att ska återta sin pådrivande roll inom EU:s klimatarbete och att unionen ska vara en förebild för de internationella åtgärderna. EU måste som helhet arbeta för kraftigt minskade och konkret definierade utsläpp. Den visar dock tendenser till att dra ned på ambitionerna. Regeringen vill inte driva på att EU minskar sina utsläpp till 2020. Man har under förhandlingarna förespråkat att EU:s utsläppsminskningar till stor del ska genomföras i utvecklingsländerna. och andra EU-länder vill tillgodoräkna sig dessa minskningar som om de vore gjorda på hemmaplan. Detta är inte acceptabelt. Vår trovärdighet försvagas. Varför vill inte regeringen i skrift till kommissionen samt till ministerrådet skriva in att vill ha en minskning av växthusgaserna inom EU ? Miljöministern hävdar att det räcker med att informera muntligt. Statsministern hävdar att det inte är möjligt att föra fram som ett krav. Ett viktigt verktyg för att förbättra miljön är att minska transporternas negativa miljöpåverkan. bör verka aktivt för ett effektivare tågtransportnät inom EU. De nationella järnvägssystemen måste bli kompatibla och lagstiftningen synkroniseras. Då först och parallellt med strävan att öka andelen förnybar energi har tågtrafiken en chans att bli ett realistiskt transportalternativ inom EU. Regeringen har föreslagit att flygtrafiken ska omfattas av EU:s handel med utsläppsrätter. Det är också vår linje, men vi anser att flyget ska ha en egen marknadsplats, en så kallad egen bubbla, för att utsläppshandeln ska ha effekt. Det penningstarka flyget berörs inte nämnvärt av det låga priset på utsläppsrätter. riskerar den sårbara elintensiva industrin att drabbas av flygets inträde i handeln. EU:s jordbrukspolitik kräver handfasta åtgärder. Reformeringar är på gång, men mycket återstår. Det är vår bestämda uppfattning att EU:s jordbruksstöd och marknadsregleringar ska avskaffas. Stöden snedvrider konkurrensen på världsmarknaden och förhindrar utvecklingsländernas möjligheter till egen produktion och konsumtion. Jordbruksstöden ska ha en tydlig klimatinriktning så länge de finns kvar. Vi socialdemokrater inser dock att stöden kommer att finnas kvar . Vi vill bland annat att stödet ska riktas till aktiva brukare, främja kollektiva nyttigheter och biologisk mångfald inom jord- och skogsbruk. Den borgerliga regeringen har visat ett beklagligt ointresse för jordbrukspolitiken inom EU. har marginaliserats i förhandlingarna. Det räcker inte att ensidigt driva frågan om jordbruksstödens omfattning. måste också aktivt delta i diskussionen om hur stöden ska utformas de finns kvar. Reformeringen av EU:s jordbrukspolitik är ett tufft arbete som ska ske inom EU med engagerad närvaro från svensk sida. När det gäller livsmedel inom EU har den en ambivalent och märklig hållning, som i många stycken är kontraproduktiv gentemot inte minst de svenska primärproducenterna och konsumenterna. Vi socialdemokrater vill ha en obligatorisk ursprungsmärkning av livsmedel. Regeringen vill i allt väsentligt att den ska vara frivillig. För konsumenternas bästa är en obligatorisk ursprungsmärkning ett första rimligt kvalitetsverktyg vid ett fritt val i butiken. För livsmedelshandlarna blir det enklare och tydligare att skilja ut bra varor från dåliga. För primärproducenterna blir det en tydlig marknadsfördel för dem som ursprungsmärker. Kemikaliefrågan är ytterligare ett politikområde där EU ska vara pådrivande. Den gemensamma kemikalielagstiftningen Reach finns på plats men kräver redan en revidering. Principen om att farliga kemikalier ska ersättas med mindre farliga alternativ måste skärpas. Vi vill också att Reach ska omfatta fler så kallade lågvolymämnen. Definitionen av vilka ämnen som behöver tillstånd för att användas måste förtydligas så att fler farliga ämnen omfattas. 144 (S): Med anledning av vad som sagts tidigare här i debatten vill jag bara göra klart och tydligt att det vi socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister har föreslagit vad gäller transaktionsskatt inte är ett införande av transaktionsskatt, utan att transaktionsskatt ska utredas. Därefter ska vi ta ställning till om vi tycker att en sådan borde införas, i så fall på europeisk eller global nivå. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 13 § Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen Föredrogs betänkande 2010/11:KU21 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen (skr. 2010/11:75). 145 (M): har regeringen lämnat redogörelser till för vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av olika beslut. Redogörelserna är knutna till riksdagsskrivelserna där meddelar regeringen sina beslut. En redogörelse upptar samtliga riksdagsskrivelser som har ställts till regeringen det senaste kalenderåret och därtill samtliga äldre riksdagsskrivelser som inte har rapporterats som slutbehandlade. Regeringens redogörelser för behandlingen av skrivelser har förbättrats avsevärt . var redovisningarna i allmänhet mycket knapphändiga. Successivt och i takt med att utskott tagit upp behovet av förbättringar i skilda avseenden har redovisningarna blivit mer lättillgängliga och även utförligare. Den nu aktuella skrivelsen avser huvudsakligen sådana åtgärder som vidtagits den 1 januari31 . Redogörelsen omfattar också vissa senare regeringsbeslut om riksdagsskrivelserna därigenom har kunnat rapporteras som slutbehandlade. I skrivelsen redovisas också information om regelbeståndet samt arbetet med regelförenkling, språkvård och det offentliga rättsinformationssystemet. Hur ser då årets granskning ut? Regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser har fortsatt att förbättrats och ger en, med enstaka undantag, fullständig och korrekt bild av skrivelser och tillkännagivanden. Utskottet välkomnar detta. Det finns dock alltjämt utrymme för ytterligare förbättringar. ser positivt på att tre av de fyra kvarvarande näst äldsta riksdagsskrivelserna från /98 nu redovisas som slutbehandlade. Utskottet noterar dock att ett tillkännagivande från /95 som gäller frågan om ett statligt fritidsbåtsregister alltjämt inte är slutbehandlat. möjligheter att göra tillkännagivanden till regeringen är inte grundlagsreglerad utan bygger på konstitutionell praxis. Konstitutionell praxis som har vuxit fram innebär att utgångspunkten bör vara att regeringen tillgodoser ett tillkännagivande. Men om regeringen inte delar mening i en fråga och inte har för avsikt att tillgodose önskemål, bör den underrätta om detta inom den tidsgräns som angetts i tillkännagivandet. strävar efter att förstärka granskningen av regeringens redogörelser för behandlingen av skrivelser. Utskottet kan bland annat konstatera dels att andelen ej slutbehandlade riksdagsskrivelser under de senaste tre riksmötena minskat påtagligt, dels att andelen slutbehandlade tillkännagivanden under de senaste två riksmötena ökat väsentligt, vilket är bra. Andra iakttagelser som utskottet gjort är att andelen tillkännagivanden som slutbehandlats genom propositioner ökar och att äldre tillkännagivanden har slutbehandlats. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 14 § En ny instruktion för riksdagsförvaltningen Föredrogs betänkande 2010/11:KU30 En ny instruktion för riksdagsförvaltningen (framst. 2010/11:RS3) 146 (M): Jag kan påtala att det finns ett rättelseblad som är utdelat på bänkarna i kammaren. I betänkande 30 behandlas en framställning från riksdagsstyrelsen om en ny instruktion för riksdagsförvaltningen. Det känns bra att i tiden göra det tydligt vilka roller förvaltningen har och klarlägga ansvarsfördelningen mellan riksdagsstyrelsen och riksdagsdirektören. Målet är att styrelsen ska ha den strategiska rollen och direktören det operativa. Dessa roller är de gängse i de flesta styrelser, såväl inom företag som i det offentliga livet. Avsikten med denna nya instruktion är också att den anpassas så att man fattar rätt beslut på rätt nivå. Riksdagsstyrelsen har ansett att även om den gamla instruktionen har förnyats ett antal gånger, så behövde det nu göras en hel omarbetning av den gamla. Vad är då nytt? uppgifter sammanförs under en rubrik. Det tydliggörs att förvaltningen är underlydande myndighet under och har till uppgift att tillhandahålla resurser och service även till talmannen och partikanslierna i . Det klargörs också att förvaltningen har till uppgift att vårda och bevara byggnader och samlingar. Riksdagsstyrelsens övergripande ansvar förutsätter en långt gången delegation till riksdagsdirektören. Styrelsen har ansvaret för verksamheten inför . En förutsättning för detta ansvar är att instruktionen är tydlig i fråga om arbetsfördelningen. Möjligheten för styrelsen att överlåta till direktören att besluta om föreskrifter tas bort. Enligt styrelsens mening bör en myndighets föreskrifter beslutas på högsta möjliga nivå, det vill säga i detta fall av riksdagsstyrelsen. Riksdagsdirektören får emellertid ta vissa anställningsbeslut. Det är en uppgift som förs över från styrelsen. Den parlamentariska styrelsen beslutar om lön och anställningsförmåner bara när det gäller riksdagsdirektören. Vad gäller ledamotsrådet, som är ett rådgivande organ för ärenden av ledamotsnära karaktär, föreslås att varje parti ska få utse den representant man anser ska företräda partiet i rådet och inte som att dessa personer ska tas bara ur styrelsekretsen. I förslaget finns också bestämmelser och förtydliganden beträffande förvaltningens arbetsgivaransvar vad gäller att skapa goda arbetsförhållanden och att ta till vara och utveckla den kompetens som finns bland de anställda. En del följdändringar föreslås vad gäller lagen om ekonomiska villkor för ledamöter. Här har utskottet velat uppmärksamma på att det finns behov av att ändra ytterligare i denna lag, bland annat vad gäller efterlevandepension. Utskottet är mycket positivt till de förändringar som föreslås i instruktionen, inte minst att språket moderniseras. Det är viktigt att målet för förvaltningspolitiken är att den ska vara rättssäker och effektiv och ha väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet som bidrar till utveckling. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 15 § Förkortad lagrådsperiod, m.m. Föredrogs betänkande 2010/11:KU31 Förkortad lagrådsperiod, m.m. (prop. 2010/11:98). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 16 § Moderniserade regler för avvecklingssystem och finansiella säkerheter Föredrogs finansutskottets betänkande 2010/11:FiU25 Moderniserade regler för avvecklingssystem och finansiella säkerheter (prop. 2010/11:95). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) Föredrogs finansutskottets betänkande 2010/11:FiU35 årsredovisning (redog. 2010/11:RR1). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 18 § Utländsk näringsverksamhet i Föredrogs näringsutskottets betänkande 2010/11:NU19 Utländsk näringsverksamhet i (prop. 2010/11:87) 147 (S): Drygt 200 thailändska bärplockare med krossade drömmar sover på madrasser i en sporthall i . De kom till i tron att de skulle tjäna pengar nu åker de hem skuldsatta över öronen. Detta citat har jag hämtat från . Svarta jobb under slavliknande villkor efter städskandalen på hamburgerrestauranger 2007 lovade storföretagen att anställa alla de som utnyttjats. Men bara sparkades städarna av och ersattes av ny svart arbetskraft. Detta är hämtat från . Tusentals polacker arbetar för halva lönen i . Det är värre än vi någonsin kunnat ana. Det säger ordförande . Uppgiften om omfattningen av lönedumpningen slog ned som en bomb i Skogs- och Träfacket. Att det då och då förekommer utländsk arbetskraft som arbetar långt under avtalsenliga villkor är känt . Det uppdagades inte minst i samband med uppröjningen efter stormen . Radio uppgifter kom ändå som en chock. Baserat på de uppgifter som kommit fram har polackerna bara en fjärdedel av avtalsenlig lön. Citatet kommer från Dagens Arbete 2008. Det är bara ett lite axplock av vad vi har kunnat läsa i medierna . behandlar vi ett betänkande med rubriken näringsverksamhet i . Det handlar i grunden om en av de fyra friheterna, det vill säga fri rörlighet för tjänster. Det i sin tur hänger samman med införandet av tjänstedirektivet. Representant vid utstationering av arbetstagare om detta har vi i Socialdemokraterna, skrivit en motion och föreslagit att företag etablerade i utlandet eller näringsidkare bosatta utomlands ska ha en representant som är behörig att företräda dem. Detta har hela utskottet ställt sig bakom. Vi kan konstatera att det är ett enigt utskott som står bakom ett tillkännagivande av vår motion. Det är glädjande, och väntar vi otåligt på leverans. Utskottet konstaterar med anledning av motionen följande: I samband med genomförandet av tjänstedirektivet i svensk lagstiftning beslutades om en ändring av 2 § andra stycket i filiallagen som innebar att kravet på en i bosatt föreståndare för näringsverksamhet som bedrivs i av utomlands bosatta svenska eller utländska medborgare begränsades till att bara omfatta dem som är bosatta utanför EES-området. När detta behandlades i under förra mandatperioden var vi inte eniga i utskottet. Men det uppmärksammades att det i samband med att utländska företag eller näringsidkare utstationerar arbetstagare till kan finnas behov av någon som kan representera företaget eller näringsidkaren. Regeringen har i den nu aktuella propositionen redovisat sin bedömning att frågan om en representant lämpligen bör lösas inom ramen för den arbetsrättsliga lagstiftningen snarare än i filiallagen. Ett enat utskott delar denna bedömning. Vidare har regeringen i propositionen påpekat att denna fråga ska utredas i särskild ordning. Ett sådant arbete har påbörjats inom , och ambitionen är, enligt vad utskottet erfar, att utredningen ska vara klar . Socialdemokraterna, kommer att följa detta noga med hänsyn till vikten av att regeringen gör vad beslutar men också av omsorg om alla dem som arbetar tillfälligt i genom den fria rörligheten av varor och tjänster och som av olika anledningar far illa på sin arbetsplats, blir utnyttjade som arbetskraft och råkar ut för lönedumpning. Företag etablerade i utlandet eller näringsidkare bosatta utomlands i samband med utstationering av arbetstagare till ska ha en representant i landet som är behörig att företräda dem i kontakter med myndigheter och vid förhandlingar med arbetstagarorganisationerna. Enligt ett enigt utskott är införandet av detta bland annat en förutsättning för att den svenska förhandlings- och avtalsmodellen ska fungera. Utan närvaro av en representant med sådan behörighet kan inte den svenska arbetsmarknadsmodellen fungera, och möjligheten att kontrollera att utstationerade arbetstagare har rimliga arbets- och avtalsvillkor begränsas kraftigt. Socialdemokraterna och anser också att det finns behov av att utländska företag och näringsidkare blir registrerade. Ett exempel är som införde ett register över utländsk verksamhet och utstationerade arbetstagare. Enligt vår uppfattning skulle ett krav på anmälningsskyldighet i underlätta en korrekt tillämpning av utstationeringsdirektivet, trygga den svenska arbetsmarknadsmodellen och underlätta för svenska myndigheters kontakter med berörda aktörer. Vi vill därför att regeringen ska återkomma med ett förslag som innebär en anmälningsskyldighet för utländska företag och näringsidkare i samband med utstationeringssituationer. Vi anser vidare att det finns behov av effektiva sanktionsmedel såsom viten mot utländska företag som inte anmäler sin närvaro i landet. Vi förutsätter att denna fråga hanteras inom ramen för den utredning som har påbörjats inom . LO:s rapport arbetskostnaderna pressar priserna är läsvärd på många olika sätt. Den visar tydligt varför det behövs regler och ordning och reda på arbetsmarknaden, inte minst under frihet och fri rörlighet. Rapporten belyser offentliga investeringar i infrastruktur. Det handlar om i och och i . När denna upphandling görs finns olika drivkrafter, fru talman. Låt mig citera från utredningen: Många av de utländska företag som konkurrerar med lägre arbetskraftskostnader får uppdrag i genom offentliga upphandlingar. Investeringar som finansieras av svenska skattemedel. De flesta av dessa utländska företag agerar som underentreprenörer till huvudentreprenören vid stora infrastruktursatsningar. Dessa underentreprenörer är ofta arbetskraftsleverantörer, det vill säga bemanningsföretag, som huvudentreprenören anlitar. Huvudentreprenören säkerställer därmed anlitande av billig arbetskraft från som han slipper vara ansvarig för anställnings- och levnadsvillkor. Detta är en del av arbetsvillkoren i dagens för dem som är här och arbetar. I en allt mer global konkurrens på arbetsmarknaden behöver vi ha trygghet för arbetstagarna. De måste känna att de behandlas lika oavsett i vilket EU-land de arbetar. Vi pekar på att det är viktigt att det finns en representant som är behörig att vara mottagare så att den svenska modellen kan fungera. vill vi slippa se att bärplockare, städare och skogsarbetare kommer i kläm. Mot bakgrund av detta yrkar jag bifall till vår reservation. 148 (V): Jag kan skriva under på varje ord som sade. Jag gör det också genom att yrka bifall till reservationen. Rätten till kollektivavtal, alltså den svenska arbetsmarknadsmodellen, är grunden för hur tryggheten på den svenska arbetsmarknaden har utvecklats. Det gäller inte bara svenska arbetstagare utan även arbetsgivare. Det har visat sig fungera bra, och vi har haft en trygg utveckling i och arbetsvillkor som har varit bra för arbetstagarna. ser vi att detta hotas. En del EU-direktiv som har införlivats i svensk lagstiftning har gjort att hela den svenska arbetsmarknadsmodellen ifrågasätts av arbetsgivare. Utstationeringsdirektivet antogs av . Direktivet skulle utgöra en miniminivå, ett golv, för löne- och anställningsvillkor. Dock har i ett antal domar, till exempel i Lavaldomen och Rüffertdomen, tolkat EU-direktivet helt annorlunda, nämligen som ett tak i stället för ett golv. Det innebär att vi får lönedumpning. Vi får konkurrens med löner, anställningsvillkor och sociala rättigheter i stället för trygghet på arbetsmarknaden. Detta visar med all tydlighet att fördraget behöver kompletteras med ett socialt protokoll för EU som slår fast att grundläggande fackliga rättigheter som att fritt teckna kollektivavtal gäller i unionens samtliga länder. Det är först då som vi också kan få någon ordning på detta. Det som har hänt nu och som vi kan se här i är att vi har utstationerade arbetstagare som lever och jobbar under betydligt sämre villkor än svenska arbetstagare som jobbar under svenska kollektivavtal. Detta hade regeringen kunna göra någonting åt långt mycket tidigare. När vi diskuterade frågan hade vi i Socialdemokraterna, en gemensam motion när det gäller tjänstedirektivet. Där slog vi fast att förutsättningarna för att den svenska arbetsmarknadsmodellen ska fungera är att det finns någon att förhandla med någon som kan ta emot ett meddelande. Det gäller både de fackliga organisationerna och myndigheterna. Denna motion avstyrkte de borgerliga ledamöterna i näringsutskottet. när vi diskuterar detta kan vi konstatera att de borgerliga ledamöterna i näringsutskottet har ändrat uppfattning. Det är glädjande. Man skriver så här: Ett enigt utskott välkomnar den utredning som regeringen har sagt ska titta över de arbetsrättsliga förhållandena när det gäller arbetstagarnas rättigheter att förhandla. Man skriver också tydligt att utan närvaro av en representant med sådan behörighet kan inte den svenska arbetsmarknadsmodellen fungera. Möjligheten att kontrollera att utstationerad arbetstagare har rimliga arbets- och avtalsvillkor begränsas kraftigt. Utskottet instämmer således i vad som anförs i motionen från Socialdemokraterna, och och anser att bör uppmana regeringen att återkomma med ett förslag som motsvarar det skisserade. Detta är en omsvängning. gäller det också för regeringen att leverera och inte bara prata i frågan. Det som händer och sker är att vi har en konkurrens som är osund mellan företagen i . Vi har en konkurrens mellan arbetstagare som bygger på att de utstationerade arbetstagarna lever under sämre villkor både lönemässigt och socialt och inte minst utifrån det faktum att de i vissa fall inte har några rättigheter över huvud taget. Regeringen måste agera nu så att man åtminstone får en ordning här i när det gäller detta. Avslutningsvis kan jag konstatera att förutsättningen och grunden för diskussionen inför vår behandling i näringsutskottet från början var att de borgerliga ledamöterna var skeptiska till vår motion. Men tack vare tjänstemän från , som ingående kunde berätta och redogöra för att detta inte strider mot EU-lagstiftningen har vi nu en möjlighet att få någon form av ordning på den svenska arbetsmarknaden. 149 HANS (M): har vi sett hur allt fler nya företag har startats och etablerats och även att allt fler anställts i dessa. Det är en markant skillnad jämfört . Dessutom ligger tvåa i Europaligan vad gäller de nystartade företagens överlevnadsgrad. av de nystartade företagen är fortfarande verksamma efter start. Det är också viktigt att utländska företag vill etablera sig i och att vi har ett bra företagsklimat. Det är grunden för detta. I regeringens proposition Utländsk näringsverksamhet i föreslås vissa ändringar i lagen om utländska filialer.