prot · GY0983 · 2011-04-06 00:00:00 — Den kände polske filosofen fick av journalisten frågan: Är ni alltså själv en tänkare? svarade: Jag vet faktiskt inte, och jag bryr mig inte om sådana etiketter. Jag skulle aldrig kalla mig icke-kristen. Ty att vara fullständigt icke-kristen skulle, enligt min mening, vara liktydigt med att inte tillhöra den här kulturen. Så i viss mening skulle jag nog säga, ja, det är jag. fortsatte: Ni har alltså närmat er kristendomen. Vilka är era skäl? Ni började ju som marxistisk humanist. svarade: Ja, det är riktigt. Jag tror det tog mig att inse hur oumbärlig kristendomen är för vår civilisations överlevnad och för bevarandet av vissa grundläggande värden som vi hyllar. Trots all intolerans och allt förtryck som utförs i kristendomens namn, anser jag att vi, utan dessa kristna rötter, hotas av en långt värre, en långt mer förtryckande samhällsordning. Så långt Kolakowski. Givetvis handlar det i politiken inte om att avhandla dop- och nattvardsfrågor, som diskuteras i vissa samfund. Det handlar inte heller i politiken om att avgöra om är eller inte. Men politiken och samhällsbyggandet har påverkats av kristendomen när det gäller värderingar, tankemönster, lagstiftning och synen på människovärdet. Låt mig stanna upp kring Kolakowskis totala avsaknad av etikett-iver. Han bryr sig inte om huruvida han etiketteras som eller icke-kristen. Det är innehållet som räknas. När det är valår brukar en del partier flagga lite för de kristna värden som vi har att diskutera när vi behandlar kristet kulturarv. Mellan valen är det inte lika intressant. Därför får väl jag som kristdemokrat välkomna att ytterligare ett parti har valt att lyfta fram frågan i debatten här , även nu efter valet. Men när jag hör vurma för det kristna kulturarvet måste jag ställa frågan: Vad innehåller politiken bakom etiketten? Frågan är vilken ideologi och människosyn som ligger till grund för politiken. De kristna värdena är gränslösa. Det unika, okränkbara och omätbara värdet tillskrivs varje människa, även de som säger sig inte tycka likadant som jag, även de som säger sig inte tro likadant som jag. Därför är det oerhört viktigt att slå vakt om religionsfriheten för varje parti som hissar flaggan med etiketten kristet kulturarv, kristna värden och människosyn. Jag, för min del, tycker att kulturutskottet har fått till en bra skrivning i betänkandetexten. Motionen handlar i huvudsak om att värna den kristna sångskatten, en sångskatt som skänkt och skänker mycket hopp, glädje och förtröstan. I utlåtandet har utskottet breddat begreppet. Vi har lyft fram de satsningar som gjorts och görs, exempelvis de som 2011 och ska ges till i kyrkoantikvarisk ersättning. Anledningen till ersättningen är, som det står i det här betänkandet, att de kyrkliga kulturvärdena är viktiga för hela samhället. Den texten i betänkandet kan jag bara stryka under. Jag noterar, fru talman, att ondgör sig över att det är på tok för lite. Vi hör siffran . noterar jag i budgetförslag att man i det här sammanhanget har förordat en ökning med bara . Det är ganska stor skillnad mellan siffran 10 miljoner och 3 ½ miljard. Gällande den kristna sångskatten har Statens musiksamlingar i uppgift att dokumentera, samla in, vårda, bevara, beskriva och hålla levande musikens kulturarv och därigenom främja musikintresset, musikvetenskapen och den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden. Hos Svenskt visarkiv, som är en avdelning inom den här myndigheten, finns psalm- och koralböcker och läsarsånger från och andra kyrkor bevarade. Vi får inte heller glömma bort alla de kyrkor och olika samfund som håller det kristna kulturarvet vid liv vecka ut och vecka in. Enligt utskottets uppfattning görs som sagt olika insatser för att bevara det kristna kulturarvet för framtiden. Motionen som behandlas i det här betänkandet avslås därför inte för att eller Alliansen skulle vara emot att bevara det kristna kulturarvet. Det hoppas jag att ingen tror. Tvärtom tycker vi att det kristna kulturarvet är oerhört viktigt. Däremot tycker jag att det finns andra åtgärder som kan göras för att samfunden i det civila samhället ska få större möjligheter att bedriva sin verksamhet, exempelvis måste jag som kristdemokrat lyfta fram förslaget om en utbyggd avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer. Det är dock en annan fråga, som inte lyfts fram i den här motionen. Därför är jag nöjd med att ställa mig bakom kulturutskottets betänkandetext. Det nämndes att skolavslutning i kyrkan skulle vara ett hot, att det skulle förbjudas. Det är självklart att man ska få ha skolavslutning i kyrkan. Därför är jag också glad att utbildningsminister tydligt har deklarerat detta från Alliansens sida. Vi har också ett avsnitt i betänkandet om kulturskapares villkor. Det är en mycket angelägen fråga. Som sammankallande i den utvärderingsgrupp som ska utvärdera verksamheten i teater-, dans- och musikallianserna, som har nämnt tidigare i debatten, ser jag fram emot utskottets arbete för att se över och stärka kulturskaparnas villkor. Jag skulle kunna fortsätta att tala om det civila samhällets betydelse och om kreativa näringar. De insatser som görs på kulturområdet, såväl ideella som privata, ska inte underskattas. Jag ställer mig bakom det mina kolleger har sagt i den här debatten och yrkar därför bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna. 153 (SD) replik: Det var kreativt av att beskylla mig för att inte satsa tillräckligt mycket på den kyrkoantikvariska ersättningen. Visst är det skillnad mellan 3 ½ miljard och 10 miljoner, men det är också skillnad mellan noll och 10 miljoner, och noll är ju det ni satsar. Det är bra att du säger att du vill stå upp för det kristna kulturarvet, men man ser ingenting av detta i praktiken. Det är som vanligt med ; det är många ord men lite handling. , säger du, har deklarerat att man stöder kyrkliga skolavslutningar. Men det händer ju ingenting! Vi ser ju år hur fler och fler skolor slutar med detta. Man hänvisar till lagtexter och man hänvisar till . har de borgerliga partierna, inklusive , haft makten i , men man har inte gjort någonting åt det här mer än att , ställd inför fullbordat faktum, ställd inför en opinionsundersökning som visade att av svenska folket vill bevara kyrkliga skolavslutningar, sade: Det tycker vi att de ska få göra. Men det har ju inte hänt någonting. När ska ni börja agera? 154 (KD) replik: Jag noterar i det här replikskiftet att undviker att svara på frågan vad etiketten innehåller. Vad finns bakom den flagga som ni hissar upp när ni talar om kristet kulturarv? Jag hör inte nämna ett ord om religionsfriheten. Jag tycker att det är självklart att man ska få ha skolavslutning i kyrkan. Det är svaret på frågan. Men svaret på frågorna som jag ställer får vi inte lyssna på, . Vad ligger bakom etiketten och hur ska vi tillämpa religionsfriheten i ? 155 (SD) replik: Ett kristet kulturarv för handlar framför allt om det materiella och immateriella kulturarvet, sådant som alla medborgare oavsett om de är troende eller inte kan ansluta sig till och tycka är viktigt. Vi vill inte trycka ned en konfessionell kristendom i halsen på människor. Det är inte politikers uppgift, och det antar jag att också tycker även om det finns politiker i parti som är av en annan uppfattning. Det handlar om att bevara traditioner, seder och bruk, till exempel den kyrkliga skolavslutningen, som ni inte har gjort någonting för att skydda eller stärka. Religionsfrihet handlar också om rätten och friheten att tro på vad man vill, att bekänna sig till vilken gud man vill. Men den handlar inte om rätten att få göra precis vad man vill i religionens namn, vilket man ibland kan få uppfattningen att anser. 156 (KD) replik: Jag läser ur deklaration om de mänskliga rättigheterna, artikel 18: Var och en har rätt till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet. Denna rätt innefattar frihet att byta religion och trosuppfattning och att, ensam eller i gemenskap med andra, offentligen eller enskilt, utöva sin religion eller trosuppfattning genom undervisning, andaktsutövning, gudstjänst och religiösa sedvänjor. talar svepande om vad som finns i innehållet i politik. Han tar inte upp något om det jag säger om synen på människan, om människans unika, okränkbara och omätbara värde. Det är detta människovärde som ska ligga till grund för den kulturpolitik som vi bedriver i , det immateriella behovet som människor har. Jag noterar att människovärdet inte nämns i det här replikskiftet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 20 § Samhällets krisberedskap Föredrogs försvarsutskottets betänkande 2010/11:FöU2 Samhällets krisberedskap. 157 (M): kommer vi att debattera ett så kallat motionsbetänkande där motioner som väckts under allmänna motionstid behandlas. Motionerna berör ett flertal frågor, däribland räddningstjänst, brandskydd, naturkatastrofer och informationssäkerhet. De flesta motioner avstyrks med hänvisning till pågående eller redovisade utredningar. Fem motioner, av totalt 25, tillstyrks delvis. Dessa motioner handlar om frågor om brandskydd, deltidsbrandmän och helikoptertransporter. I samband med behandlingen av dessa frågor har yttranden inhämtats från såväl arbetsmarknadsutskottet som socialutskottet. Brandskyddsmotionerna, som utskottet delvis har tillstyrkt, handlar om att utreda möjligheterna till regleringar och förbättringar avseende ventilation av brandrök i flerbostadshus samt säkra utrymningsvägar och trapphus vid eventuella bränder. I frågan om deltidsbrandmän ställer sig utskottet bakom att en översyn görs av hur vi på bästa sätt kan säkerställa en god rekrytering till vår räddningstjänst. De motioner som utskottet delvis tillstyrker rör helikoptertransporter som används vid sjuktransporter och nödsituationer. Här ställer sig utskottet bakom att regeringen tar initiativ till överläggningar mellan företrädare för staten och sjukvårdshuvudmännen i syfte att på bästa sätt utnyttja de helikopterresurser som vi har i . Två reservationer har lämnats till betänkandet. En står , och gemensamt bakom. Den andra står ensamt för. I övrigt är utskottets ledamöter eniga. 158 (MP): Vårt begränsade klot ska föda en allt större befolkning . Situationen för världens jordbruk präglas av ett tilltagande beroende av ändlig fossil energi, framför allt till framställning av handelsgödselkväve. Jordens förråd av fosfor är också begränsade. tas bra jordbruksmark ur produktion till växande städer och vägbyggen. Brist på vatten för att bevattna åkrar och risk för försaltning begränsar också produktionen. Även stora arealer av jordbruksmark drabbas av ett allt häftigare och nyckfullare väder. Översvämningarna i och torkan i är bara två exempel på ett nyckfullt väder som kanske orsakats av vårt förhållande till naturen. Att förlita sig på att ska täcka sitt behov av livsmedel genom import är riskabelt. har i en framtidsstudie tittat på fem olika scenarier för utvecklingen . Det scenario som är mest relevant här utgår från att oljepriset skjuter i höjden . Det bedöms få konsekvenser dels för kostnaderna för insatsvaror, dels för efterfrågan på bioenergi. Alla fem scenarierna som tagit fram räknar med negativa konsekvenser för den biologiska mångfalden. Positiva miljöeffekter uppnås till följd av att produktiviteten ökar och mark tas ur produktionen. Antagandet om oljepriset stämmer med den senaste prognosen från IEA, . Det engelska energibolaget gav ut en rapport som bedömde att världen kan nå en topp 2030. Jag talar alltså om två rapporter. Det framstår därför som rimligt att närmare studera konsekvenserna av en betydligt kraftigare reduktion av fossilenergianvändningen för jordbruksprodukterna och livsmedelsförsörjningen. Det väcker frågan om det finns anledning för att ha en politik för livsmedelsförsörjning för egen del. En sådan politik skulle kunna utmynna i ett mål i termer av att har förmåga att på lång sikt tillgodose landets näringsbehov med inhemsk produktion i en situation där oljepriset har stigit mycket kraftigt och där hänsyn tas till andra miljörestriktioner. Det kan också behövas åtgärder för att klara sådana mål. Vad behövs för att bevara handlingsfriheten för att vid behov klara livsmedelsförsörjningen där jordbruket anpassas till restriktioner som inte råder ? Det handlar om att bevara handlingsfriheten och att undvika irreversibla hinder mot en handlingsfrihet. beredskapsmål har tagit hänsyn till att dåvarande konsumtionsmönster kunde ändras i ett krisläge. En övergång till en diet med mer vegetabilier och mindre animalier bedömdes rent av vara positiv ur ett folkhälsoperspektiv. Därför fastställdes målet i termer av andelar av dåvarande energikonsumtion. skulle då upprätthålla en produktion som motsvarade en viss andel av kaloriförbrukningen. Ett scenario med ett högt oljepris behöver inte innebära ett avbrott i internationell handel. Däremot kan det finnas mer konkurrens om livsmedel som erbjuds. Transporterna beräknas bli dyrare. Kraftigt ökade jordbrukspriser beräknas öka konkurrensen om råvarorna. I ett sådant scenario finns goda exportmöjligheter. Vi anser att det behövs en utredning om livsmedelssäkerheten och livsmedelsförsörjningen i ett långsiktigt perspektiv. Utredningen bör överväga om behöver ett långsiktigt mål för livsmedelsförsörjningen, för att ha beredskap för att klara livsmedelsförsörjningen i ett läge med låg eller ingen användning av fossil energi i jordbruket, beroende på höga oljepriser eller klimatpolitikens utveckling. Utredningen bör även överväga vilka åtgärder som i så fall kan behövas . Jag yrkar därmed bifall till reservation 1. 159 (SD): Jag yrkar bifall till reservation 1 under punkt 1 och reservation 2 under punkt 11. På övriga punkter yrkar jag bifall till utskottets förslag. När inträdde i EU beslöts att de svenska beredskapslagren av livsmedel skulle avskaffas. De behövdes inte, var motivet. Över huvud taget har svensk beredskap minskat, och avvecklingen av beredskapslagren följer den trenden. EU däremot har beredskapslager av livsmedel. Vi sverigedemokrater anser att det är fel effektiv nivå. Beredskapslagren bör finnas nationellt. Åtminstone kan vi besluta det för del. När ett beredskapslager av livsmedel behövs vet vi inte säkert. En värld så enkel att allt kan förutses äger vi inte. Men vi vet att naturkatastrofer och mänskligt orsakade katastrofer har ökat . Det är statistiskt säkerställt. Vi anser att beredskapslagren av livsmedel bör finnas i och inte i unionen. Alltså yrkar jag bifall till reservation 1. Punkt 3 gäller helikoptertransporter. Att samutnyttja resurser i offentlig ägo ger bättre ekonomi och bättre servicenivå. En bra servicenivå är naturligtvis väldigt viktig när det gäller sjuktransporter. Att snabbt komma till sjukhus är ofta livsavgörande. När människor insjuknat och befinner sig i avlägsen terräng inte minst gäller detta skärgårdsöar kan helikopter vara det klart bästa alternativet. har tillgång till räddningshelikoptrar i de fall lagen om skydd mot olyckor gäller. Men när hälso- och sjukvårdslagen gäller kan SOS Alarm inte rekvirera räddningshelikoptrar för besvärliga sjuktransporter. I och för sig kan redan nu huvudmännen för sjukvården genom avtal med få tillgång till räddningshelikoptrar. Men det finns en tröghet i systemet som gör att detta inte sker. Mänskligt lidande blir följden när vi inte kan optimera vår helikopterresurs. Regeringen bör se över lagstiftningen och finna metoder att förenkla och främja samutnyttjande av helikopterresursen. Jag yrkar bifall till utskottets förslag under punkt 3. Punkt 6 gäller brandskydd i flerbostadshus. Bränder är och har alltid varit ett av mänsklighetens stora gissel. I har mycket gjorts för att höja brandsäkerheten. I historisk tid kunde bränder okontrollerat förstöra hela städer. byggs varje lägenhet som en brandcell som ska hålla fram till att branden är bekämpad. På våra industrier sker regelbundna utbildningar i brandskydd. Mycket har alltså gjorts för brandskydd, men det finns mycket mer att göra. Enligt finns ett behov av att utreda effektivare ventilation av de brandgaser som kan samlas i trapphus vid bränder i flerfamiljsbostäder. Utskottets förslag är att regeringen ska ta detta utredningsbehov till sig. Vid sidan av själva beslutet kan nämnas behovet av utbildning i brandskydd. Det är en kunskap vi alla behöver. Många saknar grundläggande utbildning i hur man kan förebygga bränder och i värsta fall hur man ska bete sig om det brinner. Myndigheten för skydd och beredskap har ett informationsmaterial som kan användas till utbildning i skolor, föreningar etcetera. Jag yrkar alltså bifall till utskottets förslag under punkt 6. Punkt 9 gäller deltidsbrandmän. är ett till ytan stort land, och ska räddningstjänsten kunna vara tillräckligt snabbt på plats vid utryckningar är deltidsbrandmännens funktion viktig. På grund av urbaniseringen blir det allt svårare att rekrytera deltidsbrandmän i glesbygden. För att möta detta problem måste villkoren förbättras så att det blir attraktivare att tillhöra deltidsbrandkårerna. Det gäller till exempel ersättning för arbetet och bristande försäkringsskydd. På olika sätt bör statusen för deltidsbrandkårerna stärkas. Jag yrkar bifall till utskottets förslag under punkt 9. Sist är det punkt vatten. Risken för högt vatten diskuteras flitigt. I delar av landet finns risk för översvämningar, ras, skred och erosion. En aspekt av detta är ökad risk för att våra tekniska försörjningssystem, inklusive VA-näten och därmed vattenförsörjningen, drabbas hårt . Många av de skador och problem som uppstått har orsakats av att VA-ledningar är gamla och bristfälliga. Det finns enligt min mening ett behov av att se över och reparera de kommunala vatten- och avloppsnäten. Detta är en dold miljöfråga som måste tas på största allvar och som vi måste agera seriöst för att lösa. Därför kan man inte enligt min mening lämna över till kommunerna att, var och en för sig, finna lösningar. Jag anser att det behövs en nationell översyn för att trygga en säker vattenförsörjning och säkra avloppssystem. Jag yrkar bifall till reservation 2. 160 (V): Det här betänkandet om samhällets krisberedskap är för mig relativt okomplicerat. Vi har i utskottet kommit överens om många frågor. Vi har alltså jämkat oss för att hitta de bitar som är bra. Jag tycker att det är bra, för det här är någonting som vi behöver vara överens om i stora delar. Men vi har också något ställningstagande där vi inte är riktigt överens, och det kanske finns anledning att ta upp just det här. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1. Vi kan börja med den frågan. Det handlar om långsiktig beredskap när det gäller livsmedelsförsörjning. I betänkandet hänvisas till en översyn av lagstiftningen 2009. Vi menar att det finns anledning att göra översynen igen, och en utredning borde göras för att se hur läget är när det gäller vår livsmedelsförsörjning i kristider. Inte minst är situationen när det gäller vårt oljeberoende en stark orsak till att ständigt fundera på vad som påverkar vår beredskap när det gäller livsmedelsförsörjning. Vi har en situation där vi är väldigt oljeberoende och där fossila bränslen avgör hur vi kan klara av livsmedelsförsörjningen. Att vi i kris behöver ha kapacitet att försörja oss själva och inte importera livsmedel borde vara givet. Vi kan inte lita på att det fungerar i övrigt om världen inte är med på våra villkor. Vi behöver alltså ha egna lager för att känna oss säkra på hur vi ska kunna möta kriser. Detta behöver utredningen titta på, och den behöver också titta på hur vi ska kunna ha långsiktiga mål för vår livsmedelsförsörjning. I övrigt tycker jag att gjorde en mångordig och väldigt bra redogörelse för de här frågorna, och jag behöver inte fylla på mer. Den inställning som han redogjorde för har vi också. Jag kan konstatera att det är glädjande att utskottsmajoriteten om det nu är det; det är inte alltid så, men för det mesta är allianspartierna i majoritet har lyssnat på oss i oppositionen när det gäller vissa frågor. Några av de saker som har tagits upp av både och är bra. Hur vi ska kunna använda helikopterresurserna på flera sätt är oerhört viktigt. Det är också en fråga som vi gärna vill lyfta fram så att samhällets krisberedskap blir ännu bättre. Det är naturligtvis en fråga som gäller trygghet för medborgarna och att vi ska kunna utnyttja de resurser vi har på ett bra sätt. Även när det gäller brandskydd i flerbostadshus och rekrytering av deltidsbrandmän har man lyssnat på oss. Vi har jämkat ihop oss, vilket är glädjande. Det finns saker kvar att göra. Man har inte gått oss till mötes helt och hållet, och det kanske vi inte hade väntat oss. Men någonstans finns ett utgångsläge att vi ska kunna jämka ihop oss om de här sakerna. Just rekryteringen av deltidsbrandmän är en både svår och viktig fråga. Vi har ett stort behov av att kontinuerligt rekrytera till dessa funktioner, och det är inte alltid så lätt. Dessutom behöver vi ha en bra utbildning i de här frågorna för att kunna säkerställa kompetensen och också för att lättare kunna rekrytera. I slutändan handlar det naturligtvis om medborgarnas säkerhet och trygghet. Jag tänker inte säga så mycket mer om det här betänkandet. I mina ögon är det bra ställningstaganden. De räcker till, och de räcker rätt långt. Jag känner trygghet i att de här frågorna kommer att hanteras på ett rimligt bra sätt i utskottet. Med undantag för det vi nämner i vår reservation tycker jag att det här känns bra. 161 (S): Jag ska börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet i sin helhet. Låt mig också börja med att uttrycka min glädje över att utskottet har lyckats samla sig till ett så pass brett stöd för betänkandet och för de tre tillkännagivanden som ligger på bordet här . Jag är särskilt glad för stödet till motionerna Fö204 och Fö207, som handlar om deltidsbrandmännens villkor. Jag underströk redan i mitt första tal här i kammaren vikten av att vi försöker hitta breda lösningar inom vårt ansvarsområde. Givetvis hade jag vid det tillfället framför allt försvars- och säkerhetspolitiken i åtanke. Men jag noterar med tillfredsställelse även på det här området de ambitioner som har funnits i utskottet om att försöka nå en så bred överenskommelse som möjligt. I ett av mina tidigare liv, livet som kommunstyrelseordförande i min hemkommun , hade jag förmånen att bistå min räddningschef i att leda insats vid två olika tillfällen. Det första var vad vi kallar ett träningsläger , som handlade om översvämningar till följd av häftiga sommarregn. Det andra var ett mycket skarpare läge, där det handlade om att hantera följderna av stormen . Stormen innebar oerhörda påfrestningar på det civila samhället. Det var påfrestningar som vi definitivt inte hade kunnat klara av att hantera på ett sätt som hade rönt uppskattning och uppmärksamhet både på hemmaplan och över hela landet om inte bland annat våra deltidsbrandmän hade funnits med som en absolut nödvändig resurs i den organisation som klarade av situationen. väcktes frågor om skadeansvar och försäkringsvillkor för just den här gruppen människor. Det är därför en fråga som bland annat mina länsbänkskamrater från har återkommit till i motioner . Vid en genomgång av protokoll noterar jag dessutom att detta är en fråga som har engagerat många , från olika politiska partier och med olika utgångspunkter. Det har funnits en vilja att förbättra villkoren just för deltidsbrandmännen. Jag kan också konstatera, när jag läser protokollen, att viljan att hitta lösningar är betydligt större under den här mandatperioden än den förra. I regeringens proposition talas det om den negativa befolkningsutvecklingen som den främsta orsaken till svårigheten att rekrytera deltidsbrandmän. Men vi är övertygade om att exempelvis bristande försäkringsskydd och förändringar i a-kassan gällande deltidsarbete har en minst lika stor påverkan på svårigheten att rekrytera. Så sent som redovisar tidningen de rekryteringsproblem som räddningstjänsten i östra har.