prot · GY09112 · 2011-06-09 00:00:00 — Det vi debatterar är mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik. Det betyder väldigt mycket för många människor att vi i har en stark röst i den frågan. Det är ett motionsbetänkande som behandlar ett stort antal viktiga motioner från allmänna motionstiden. Det är alltså ingen proposition eller förslag från regeringen. Frågorna spänner över områden som exempelvis folkrätten, barns rättigheter, kvinnors rättigheter, skydd mot tortyr och dödsstraff samt diskriminering på grund av sexuell läggning. Vi kristdemokrater menar att om människovärdet ska stå i fokus, måste arbetet för att skydda och värna mänskliga fri- och rättigheter vara ett huvudmål för utrikespolitiken. Därför är det bra att regeringen har satt upp just demokrati och mänskliga rättigheter som ett av de tre prioriterade områdena i sin utrikes- och biståndspolitik. Det handlar inte om att påtvinga andra länder en västerländsk syn på mänskliga rättigheter utan om att främja sådana allmänmänskliga värderingar som gäller för mänskliga relationer i hela världen. För att ytterligare visa på vikten av dessa frågor har vi från tidigare lagt fram ett förslag om att ha en speciell minister för mänskliga rättigheter, någonting som vi har motionerat om. Det kanske är någonting som vi bör ta upp framöver. Om de mänskliga rättigheterna ska stärkas måste efterlevnaden av internationella förpliktelser också garanteras. Därför måste vi värna FN:s ställning. Den måste skyddas och stärkas, liksom internationella domstolar och rättssystem inom FN-systemet. Vi ska främja mänskliga rättigheter genom dialog men också via stöd och samarbete, som exempelvis genom biståndet. Internationella organisationer som handelsorganisationen , valutafonden IMF och bör också bidra i arbetet med att ställa höga krav på respekt för mänskliga rättigheter i sina kontakter. hade vi i utrikesutskottet besök av representanter från som just betonade vikten av att se hur faktorer kring konflikter, säkerhet och utveckling hänger ihop. De hade i sin forskning sett att länder och stater som inte respekterar mänskliga rättigheter, som kvinnors rättigheter och jämställdhet i samhället, förlorar viktig ekonomisk och social utveckling. Genom globaliseringen kommer förhållandet näringsliv och mänskliga rättigheter alltmer i fokus. Vi kristdemokrater anser att man bör stärka de globala etiska koderna för näringslivet. Globala aktörer som multinationella företag har ett stort ansvar för sina medarbetares situation. De fackliga rättigheterna är här viktiga att understryka liksom människors rätt att organisera sig fackligt. Socialdemokraterna, menar i en reservation att regeringen inte lägger någon större vikt vid mänskliga rättigheter i arbetslivet". Men som vi säger i betänkandet stöder till exempel arbete för universell ratifikation och uppfyllande av organisationens åtta kärnkonventioner om mänskliga rättigheter. Det sker inom områdena föreningsfrihet och förhandlingsrätt, icke-diskriminering i arbetslivet, förbud mot tvångsarbete och förbud mot barnarbete. bidrag via Sida till utvecklingssamarbete via ett partnerskapsavtal uppgår till . Det här samarbetsavtalet fokuserar på tre tematiska områden. Det handlar om sysselsättningsintensiv ekonomisk tillväxt, föreningsfrihet och kollektivavtal samt arbetsmiljö. Jämställdhet prioriteras som ett horisontellt tema. EU verkar också för att främja arbetstagares rättigheter i världen. Kommissionen har i ett dokument med namnet Anständigt arbete för alla EU:s bidrag till agendan för anständigt arbete i världen konkretiserat frågor om arbetstagares rättigheter i världen. Dessutom har vi nu i Lissabonfördraget fått skrivningar som stärker de fackliga rättigheterna inom EU, vilket vi kristdemokrater har välkomnat. antog den allmänna förklaringen om mänskliga rättigheter fick det internationella samfundet en gemensam värdegrund i synen på människan och förhållandet mellan individ och stat. Man slog fast grundläggande normer som är överordnade de politiska, ekonomiska, kulturella och religiösa skillnaderna. De är alltså, som har sagts tidigare här, universella och bindande för alla stater. Alla stater har en skyldighet att värna alla människors lika värde och rättigheter. Det finns också en hel del folkrättsligt bindande konventioner som vi ofta hänvisar till, som och kvinnokonventionen. På fastslogs att det finns ett direkt samband mellan säkerhet, utveckling och mänskliga rättigheter. Regeringen har tagit fasta på detta, och i utrikesdeklarationen, som lades fram , betonades just behovet av att stärka sambandet mellan mänskliga rättigheter, demokrati och utveckling. Tanken är att ge MR-arbetet en mer framträdande roll i arbetet för fred och säkerhet. ska inom FN och EU prioritera mänskliga rättigheter. Alliansregeringen har också, som jag sa tidigare, sett att mänskliga rättigheter och demokrati är en viktig tematisk prioritering både i det bilaterala och i det multilaterala samarbetet. För perioden 20102014 finns en särskild policy för hur det ska ske inom utvecklingssamarbetet. Sedan har vi också internationellt utvecklingssamarbete, Sadev, som av regeringen har fått i uppdrag att utvärdera resultatet av det bistånd som vi nu har lagt vår huvudinriktning på, just mänskliga rättigheter och demokratisk utveckling. Det kommer att ge effekt. Det är bra. Arbetet ska vara slutfört . Då får vi någon typ av kvitto på om vi gör rätt saker inom MR-området. Regeringen och vi i Alliansen jobbar faktiskt aktivt med mänskliga rättigheter på olika nivåer, på Sverigenivå samt bilateralt i både FN och EU. Inom EU har vi som sagt genom Lissabonfördraget fått fler möjligheter att slåss för mänskliga rättigheter på olika sätt. Och EU har antagit riktlinjer mot dödsstraff, tortyr, barn i väpnade konflikter och våld mot kvinnor. I den nya europeiska utrikestjänsten förväntar vi oss att också mänskliga rättigheter ska få ett stort genomslag. Vi har sett vikten av att EU:s medlemsländer kan stå enade i kampen för mänskliga rättigheter. Här har ibland EU tyvärr varit alldeles för långsamt, till exempel när det gäller situationen i , som någon nämnde, där människor slogs för sina mänskliga rättigheter och sökte omvärldens stöd, och gör så fortfarande. Då ska EU naturligtvis, och , vara först med att ge sitt starka stöd. Men här var man alldeles för avvaktande och för långsam. Därför tycker jag att det är bra att regeringen nu har sagt att man aktivt verkar för att en stark avdelning för MR och demokrati ska byggas upp inom den europeiska utrikestjänsten. Inom folkrätten pågår ett ständigt arbete och utveckling. I olika konflikter runt om i världen blir detta viktigt. Den nyare FN-principen om skyldighet att skydda, to protect, har kommit i fokus . Vi vet att det finns behov av att ibland skydda civilbefolkningen mot dess egna makthavare, som exempelvis i . När staters ledare hotar en stor del av sin egen befolkning har världssamfundet en skyldighet att ingripa. Vi kan inte stillatigande se på när folkmord begås. Alldeles för har vi svikit människor som lämnats åt sitt öde, som i och i vårt eget närområde . FN kan inte stå och se på när människor slaktas. Då måste vi gemensamt få agera till skydd för livet. Vi ska också ställa ansvariga till svars i de internationella domstolarna, som ICC. i , ICC, invigdes . De ska åtala och lagföra personer som har gjort sig skyldiga till de mest allvarliga brotten som angår hela det internationella samfundet. 114 länder står nu bakom domstolen. EU och dess medlemsstater är skyldiga att bistå domstolen genom att exempelvis bistå med att vidarebefordra hemligstämplad information till domstolen. har genom Stockholmsprogrammet, som antogs under det svenska ordförandeskapet i EU 2009, stärkt ICC:s arbete. Att bekämpa dödsstraffet är en viktig fråga för oss som vill kämpa för mänskliga rättigheter världen över. I många länder finns dödsstraffet kvar. Flera av er har redan nämnt ett stort antal länder. Det är ungefär två tredjedelar av alla länder som har infört ett förbud mot dödsstraff. Vi går i rätt riktning, från 16 stater 1977 till 139 . Vi är på rätt väg. Men precis som flera har sagt här har enligt Amnesty 527 avrättningar utförts i 23 länder . Det är inte acceptabelt. Det är även, som någon sade tidigare, länder som som är ett utvecklat land som anser sig vara demokratiskt. Det är naturligtvis någonting som vi måste fortsätta bekämpa. I linje med artikel 6 om de grundläggande rättigheterna, som garanteras i , har alla EU:s medlemsstater avskaffat dödsstraffet. och spelar här en viktig roll. I är det nu bara som utdömer och verkställer dödsstraff. Det måste vi genom EU på olika sätt aktivt motverka. När det gäller tortyr och annan grym och omänsklig förnedrande behandling och bestraffning är det som vi skriver i betänkandet, nämligen att det naturligtvis inte har någon plats i ett civiliserat samhälle. Kampen mot terrorism har ofta använts som ett motiv till att använda hårda metoder. Därför är det bra att frågan om tortyr kopplad till terrorism berörs i dialogen mellan och rättschefer, vilket omnämns i betänkandet. Det är viktigt att EU har en agenda för hur man på olika beskickningar ska agera mot tredjeland på området. Kvinnors rättigheter och jämställdhet är en viktig fråga i allt utvecklingsarbete. Vid enades världens ledare om att insatser för jämställdhet mellan kvinnor och män är ett av de absolut effektivaste medlen för att bekämpa vår tids stora utmaningar i världen, till exempel fattigdom, hunger och sjukdomar. antog FN sin kvinnokonvention om kvinnors rättigheter, som följdes upp av Pekingplattformen 1995, där vi satte upp tydliga mål att jobba mot. Det var rätten till utbildning, hälsa, skydd mot våld, kvinnors ekonomi, inflytande, rätt till organisering och så vidare. Här måste alla länder åka till FN och rapportera om de har uppfyllt målen. Det är bra. har, som någon har sagt tidigare, bidragit till att stärka FN:s kvinnoarbete genom UN Women, där kvinnoarbetet samlas i en organisation. Där har varit med och stött tillsättandet av tjänsten som FN:s generalsekreterares särskilda representant i frågor om sexualiserat våld i väpnade konflikter, som innehas av . Senast hörde vi henne på radion när det hade kommit rapporter om att Gaddafi har beordrat massvåldtäkter av kvinnor i . Det är förfärliga nyheter. Det är viktigt att vi nu står upp för kvinnors rättigheter och FN-resolutionen om kvinnor i krig och konflikter. Regeringen har antagit en SRHR-strategi för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Bristen på dessa rättigheter runt om i världen är fortfarande en av de vanligaste orsakerna till sjukdom och död bland fattiga kvinnor. Kvinnor dör i stor omfattning i barnsäng. Därför satsar stora resurser på stöd till olika FN-program för preventivmedelsrådgivning och fria, säkra och lagliga aborter. Regeringen har också en policy för främjande av jämställdhet och kvinnors rättigheter genom svenskt internationellt utvecklingssamarbete , vilket är bra. Vi satsar alltså stort på området, vilket ifrågasatts av oppositionen. Hbt-personers rättigheter är också en viktig fråga att lyfta upp i sammanhanget. Sexuell läggning upptas inte uttryckligen bland diskrimineringsgrunder i FN:s konventioner om mänskliga rättigheter, men de kommittéer som granskar efterlevnaden av FN:s två centrala konventioner om mänskliga rättigheter har dock slagit fast att diskrimineringsförbudet i dessa även omfattar sexuell läggning, liksom vad gäller diskrimineringsförbudet i artikel 14. Men vi måste ändå fortsätta att visa på den diskriminering som pågår både här i och i andra länder. Jag tror att vi var många som reagerade kraftigt när SVT visade bilder från en demonstration i för hbt-personers rättigheter. Personer fördes bort och slogs ned. Det visade tydligt på behovet av att vi aktivt stöder personer som hotas på grund av sin sexuella läggning. har gjort en satsning på utbildning till personal på ambassader som kompetenshöjning. Vi arbetar också aktivt med frågorna internationellt i EU och i FN, men säkert kan mer göras. En fråga som vi kristdemokrater har lyft upp i ett antal motioner och interpellationer i handlar om skyddet av minoriteter. Just nu är många kristna hotade till livet i . kan vi läsa i tidningen att , som besökte utrikesutskottet i i går, chef för , till vår migrationsminister just betonar vikten av att se till kristnas situation i och att kristna som kommit hit som flyktingar inte bör skickas tillbaka till eftersom situationen är ohållbar. Vi måste se till att mer görs för att förbättra situationen för kristna i hela Mellanösternregionen. Det finns även grupper, till exempel romerna i , som vi måste ge en värdig behandling. Minoritetsfrågor är viktiga i EU:s relationer med tredjeländer utanför grannskapspolitiken. Exempelvis sker det i dialoger med , och . Vi måste fortsätta att bevaka minoriteters mänskliga rättigheter. Därför slog också utrikesminister fast i utrikesdeklarationen att religionsfriheten är central i ett öppet samhälle. antogs också nya rådsslutsatser bland EU:s utrikesministrar mot intolerans, diskriminering och våld på grund av religions- och trosuppfattning. Det händer saker även inom EU. Avslutningsvis får vi inte glömma barnens rättigheter. Deras rättigheter slås fast i ett antal internationella konventioner. Vi kristdemokrater driver att vi i ska införa en särskild lag som bygger på . Vi tror att barns rättigheter behöver stärkas även i . Barns ställning har stärkts i Lissabonfördraget. Det finns också på EU-nivå ett bättre regelverk . EU har ett regelverk som stöder att man ska verka för barns rättigheter i utvecklingssamarbete och att stärka barns rättsliga ställning. Framför allt vill man inrikta sig på våld mot barn, och EU har därför ett pilotprogram i tio länder i samråd med , exempelvis , , , , , , . EU har också projekt för barn i väpnade konflikter i ett antal länder, exempelvis , , , , . Mycket pågår som stärker barns rättigheter och som drivs på via EU. är den näst största givaren till , just för att vi ser barnens rättigheter som viktiga. Också till UNFPA är den näst största givaren. De kämpar bland annat mot våld mot flickor, sexuellt våld, den hemska praktiseringen av könsstympning och agerar för en minskning av antalet barnäktenskap. lägger i budgeten en särskild satsning på 500 miljoner för att uppnå millenniemålen snabbare. Fokus ligger där på barn och ungdomar, deras rätt till hälsa, grundskoleutbildning och sysselsättning. Vi är skyldiga att skydda barn mot våld och övergrepp. Prostitution och människohandel drabbar ett stort antal barn och unga, och det måste vi med alla medel bekämpa. Oppositionen har i sin reservation om barnets rättigheter skrivit in många viktiga punkter om barn. Det handlar om barns rätt till rent vatten, att minska antalet barnsoldater, att utrota barnäktenskap, att agera mot att barn fängslas, torteras och avrättas. Allt detta vill vi naturligtvis också bekämpa tillsammans med er. Här finns ingen motsättning. Som jag har sagt lägger vi stora resurser via FN-systemet och via EU på att göra olika insatser för barn. Vi agerar redan. Oppositionen anser jag, fru talman, slår i sina reservationer in många öppna dörrar. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 158 HANS (V) replik: Jag vill lyfta fram en av de dörrar som hävdar att vi i oppositionen slår in, nämligen frågor om de fackliga rättigheterna. Jag välkomnar att över huvud taget lyfter upp frågorna. Det brukar sällan vara så när borgerliga företrädare pratar om mänskliga rättigheter eller utrikespolitik att de fackliga rättigheterna nämns. Det är ett av många tecken på vad vi i de rödgröna partierna har understrukit i vår reservation, nämligen att när det kommer till frågor om mänskliga rättigheter i arbetslivet är det inte en direkt topprioritering i den borgerliga utrikespolitiken. Jag vill ändå ge några konkreta exempel på vad vi menar i vår reservation och vad jag menar som vänsterpartist när vi kritiserar den borgerliga regeringen och de borgerliga partierna. Frågorna är lågprioriterade just nu i den svenska breda utrikespolitiken. Låt mig börja med de åtta kärnkonventionerna hos , som lyfte fram som något viktigt och som har stöd på den borgerliga sidan. Trots det har de borgerliga partierna och den borgerliga regeringen valt att avvisa alla krav på att koppla EU:s handelsavtal till att andra länder ska uppfylla åtta kärnkonventioner. Man tycker att det är rimligt att ingå handelsavtal även med länder där det begås grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna. Jag nämnde i mitt anförande landet , som toppade statistiken på mord på fackföreningsaktiva. Just är ett land som den borgerliga regeringen sade ja till att teckna handelsavtal med. Hur rimmar det, ? Ytterligare ett exempel på det bristande engagemanget för de fackliga rättigheterna i utrikespolitiken är hur man ser på fackliga frågor i biståndet. Den biståndsorganisation som aktivt bidrar runt om i världen med att utbilda och stärka fackföreningsrörelsen är . Det är också en av de biståndsorganisationer som den borgerliga regeringen har skurit ned stödet till allra mest . Det är en av ramorganisationerna som har drabbats hårdast av det försämrade klimatet för frivilligorganisationer. Hur rimmar detta med det engagemang som säger att den borgerliga regeringen har för fackliga rättigheter i utrikespolitiken? 159 (KD) replik: Jag tror säkert att det finns mer vi kan göra när det gäller att ställa krav. Jag skulle välkomna att vi ställde större krav på de länder som vi ingår avtal med. Jag tror inte att regeringen vill motverka det. Vi står bakom konventioner, som jag nämnde och som finns med i betänkandet. LO har ganska mycket pengar och skickar pengar till Socialdemokraterna, så LO kanske kan satsa de pengarna på sin biståndsorganisation. Det vi däremot har gjort är att via Sida gå via utvecklingssamarbete, som jag sade, med ett partnerskapsavtal som uppgår till . Visst satsar regeringen pengar! Det var det jag ville lyfta fram och säga. Ni vill få det till att ingenting görs på detta område. Det jag ville lyfta fram var att om läser betänkandet ser han att vi tydligt lyfter fram de här frågorna och att vi arbetar för ratifikationen av konventionerna, som jag också nämnde. EU har ju, som sagt, startat ett ganska viktigt arbete, som kom , för anständigt arbete i utvecklingssamarbetet. Självklart finns det ett regelverk, både i i fråga om vilken syn vi har på dessa frågor, och i EU. är en viktig aktör på detta område, och därför ska vi fortsätta att stödja . 160 HANS (V) replik: Jag blir ganska orolig när pratar så nedlåtande om . Det är en av de svenska ramorganisationerna, som den har lyft fram som en viktig biståndsorganisation just därför att de bedriver ett viktigt arbete runt om i världen med att utbilda och stötta aktivister i nybildade fackföreningar så att de kan bedriva sitt arbete. Då hävdar att LO själv kan klara av det. Ja, vi ser konsekvenserna när den borgerliga regeringen nu skär ned det ekonomiska stödet till . De tvingas avveckla stora delar av sitt arbete i världen. Jag vet till exempel att flera av deras projekt i har hotats på grund av det här, även i och . Är det verkligen någonting positivt? Man skulle kunna vända på frågan. Jag vet att har en egen biståndsstiftelse som får biståndsmedel. Då skulle man kunna säga att inte behöver bedriva så mycket valrörelse och lägga pengarna här i , utan ni kan väl lägga de pengarna på biståndsstiftelsen i stället. Det håller inte riktigt, . När det sedan gäller kärnkonventioner är det väl bra att man i ord och retorik tycker att de är viktiga och lyfter fram dem. Men det handlar också om att sätta press bakom konventionerna och se till att de länder som inte respekterar de fackliga rättigheterna gör det. En möjlighet att sätta press på andra länder är EU:s handelsavtal. Vi har tecknat handelsavtal med en lång rad länder där det förekommer grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna. Jag nämnde som ett exempel. Det land som kommer på andra plats när det gäller mord på fackföreningsaktiva är . Också det är ett land som den borgerliga regeringen har sagt ja till att teckna handelsavtal med. I mitt anförande tog jag exempel på mord på fackföreningsaktiva i , där en kvinna hade dödats genom att man körde över henne med bil. Också det är ett land som den borgerliga regeringen har sagt ja till att teckna handelsavtal med. I alla dessa tre fall har man tecknat handelsavtalen helt utan att ställa krav på fackliga rättigheter, helt utan att koppla handelsavtalen till att länderna också ratificerar, genomför och respekterar kärnkonventioner. 161 (KD) replik: är naturligtvis en organisation som ska få fortsätta att agera på biståndsområdet. Jag tycker inte riktigt att det stämmer med din koppling mellan att LO skickar pengar till Socialdemokraterna och att KD skickar pengar till vår egen organisation. , som tillhör Socialdemokraterna, får också olika biståndspengar. Det var snarare vad LO väljer att göra med sina pengar som jag ifrågasatte. När det gäller handelsavtal har en hög svansföring. Det finns en policy, och många av våra ministrar har en skyldighet att i alla samtal med länder där demokratiska rättigheter inte upprätthålls ta upp mänskliga rättigheter i dialogen. Jag får återkomma till det, men jag förutsätter att regeringen tar upp det när man tecknar handelsavtal med länder som inte värnar mänskliga rättigheter. Där ingår fackliga rättigheter. står bakom det. Vi har skrivit under Lissabonfördraget där rätten att teckna kollektivavtal och fackliga rättigheter finns med. Inget EU-land kan säga att man struntar i det här. Därför förstår jag inte riktigt vart du vill komma. Jag förutsätter självklart att regeringen tar upp frågor om mänskliga rättigheter med regimerna i samband med enskilda handelsavtal. 162 (S): Det är svårt att komma sist i en lång debatt, för mycket klokt har redan sagts. Jag vill ändå ägna mitt inlägg åt att tala om Socialdemokraternas hållning i fråga om dödsstraff. Det är ett så viktigt område att det förtjänar att nämnas i årets debatt om mänskliga rättigheter. Vi har inga reservationer på det här området, och det är en viktig signal att riksdag är enig i den här frågan. Det får inte råda några som helst tvivel om hållning. Rätten till liv är absolut. Dödsstraffet är under alla omständigheter fel. Det strider mot alla grundläggande humanitära principer att ge någon rätt att ta en annan persons liv. Dödsstraff utdöms fortfarande , och det måste med all kraft fördömas. Särskilt svårt är det att förstå att demokratiska stater inte avskaffar dödsstraffet. De har ett ansvar att föregå med gott exempel. Dödsstraffet är djupt omänskligt och ovärdigt. , 2011, används bland annat hängning, halshuggning, dödande injektion, skjutning och elektriska stolen. Det finns också rapporter om stening och att människor begravs levande. 67 länder har fortfarande kvar dödsstraffet i sin rättsordning. Värst är , som har nämnts , där antalet förmodligen handlar om flera tusental. Därefter på denna skammens lista kommer i fallande ordning , , , , , och . Rätten till liv är absolut. Dödsstraffet är förstås oåterkalleligt och har ingen plats i någon rättsordning som säger sig vara civiliserad. Om detta råder ingen oenighet i riksdag. Det är glädjande, men jag vill ändå ta tillfället i akt och betona vikten av att kampen går vidare och att har en viktig roll att spela i den. Som framgår i betänkandet agerar för dödsstraffets avskaffande bland annat genom EU och , genom FN och i bilaterala kontakter. Arbetet är och måste fortsätta att vara en prioriterad fråga för och EU. har i sina relationer med många länder uppmärksammat dödsstraffet och brott mot de mänskliga rättigheterna. Men det är av största vikt att vi är lika tydliga gentemot alla länder som har dödsstraffet kvar. Oavsett vilka relationer vi har med ett land i övrigt måste ändå frågan om dödsstraff uppmärksammas, och hållning måste alltid vara glasklar.