prot · GY09121 · 2011-06-22 00:00:00 — 240 000 tvingas arbeta deltid, fast de inget hellre vill än att få ett heltidsjobb, och en majoritet av dem är kvinnor. påstår att vi under slutet av mandatperioden når 80-talsnivåer på sysselsättning och arbetslöshet. Och även om hans mest blomstrande siffror kommer att slå in vet precis som jag att det är 300 000 färre sysselsatta och att arbetslösheten är högre, motsvarande 130 000 personer. Ineffektiv ekonomisk politik får konsekvenser i färre jobb, ökad ojämlikhet, lägre utbildningsnivå och sämre framtidsmöjligheter för dig och mig och vårt land. För del ser vi stora behov som måste få sin lösning men också stora möjligheter att skapa jobb och framtidstro. Vår ekonomiska politik är effektiv och leder till fler jobb, ökad jämlikhet och en högre bnp-tillväxt än regeringens. föreslår ett alternativt ekonomiskt ramverk, ett ramverk som ska underlätta en politik för full sysselsättning. Arbetslösheten har sedan krisen legat på i genomsnitt . Bara under en månad har arbetslösheten understigit . En fjärdedel av de arbetslösa har en historia av långvarig arbetslöshet. Sysselsättningsgraden är fortfarande lägre än , vilket motsvarar hela 520 000 människor. Även ser det mörkt ut. Det är ohållbart och borde leda till någon form av politisk insikt om att något måste göras. Gårdagens lösningar är inte dagens. Vi menar inte att det är dagens ramverk som orsakat massarbetslösheten, men de försvårar en politik för full sysselsättning och behöver därför justeras. Vårt alternativa ramverk är ett ramverk för att understödja ett mål om full sysselsättning. Vi vill införa ett krav i budgetlagen på sysselsättningsplaner, att regeringen ska lägga fram sysselsättningsplaner till där de ska redovisa hur de ska nå målet full sysselsättning. Vi vill komplettera inflationsmålet med ett sysselsättningsmål och att det inte ska vara underordnat inflationsmålet. Och inflationsmålet bör höjas till för att stabilisera ekonomin och motverka strukturell arbetslöshet. I stället för ett överskottsmål vill vi ha ett mål om budget i balans över en konjunkturcykel, och detsamma ska gälla för kommunsektorn. Vi vill införa samma regler för lån och avskrivningar för investeringar i staten som de som finns i kommuner och landsting. Det behövs möjligheter till avskrivningar och lånefinansieringar av statliga investeringar i vägar, järnvägar, byggnader och bostäder. redovisar staten kostnader för infrastrukturinvesteringar i den takt de uppstår, vilket innebär att de direktavskrivs. Det är inte rimligt att dagens generation ska betala kommande generationers investeringar. De senaste årens tågkaos beror på bristande investeringar, bland annat orsakade av det stelbenta reglemente som råder. Vi vill också utöka banunderhållet. Det behövs om tågen ska komma . 2 miljarder skulle det kosta att minska förseningarna i gods- och persontrafiken . Vinterns tågkaos beräknas kosta 2,4 miljarder, det vill säga att det är dyrare att låta bli att vidta åtgärder, att vara passiv som regeringen är, än att göra något. Vi föreslår också slopat avkastningskrav för SJ så att biljettpriserna kan sänkas för att underlätta miljövänliga val för människor. Fler bör åka tåg, inte färre. Vi vill införa ett investeringsstöd så att billiga energisnåla hyresrätter kan byggas. hindras människor från att flytta dit där jobben finns, för de får ingen bostad. Bostadsbristen hindrar människors möjligheter att ta ett jobb. Den försämrar den ekonomiska tillväxten, pressar upp bostadspriserna och bidrar därmed också till fastighetspekulationer, och väldigt många unga människor förhindras att flytta hemifrån. I stället för vill vi införa 15 000 platser i barnomsorg på obekväm arbetstid. Det har skett en ökning av småbarnsföräldrar som jobbar på obekväm arbetstid , och mindre än hälften av kommunerna erbjuder barnomsorg på obekväm arbetstid. För samma kostnad som för skulle man kunna bygga ut barnomsorgen på obekväm arbetstid med 15 000 platser. Det skulle underlätta för väldigt många barnfamiljer, framför allt för ensamstående föräldrar. Vi satsar också 1 miljard för ökad hälsa. Det är det mest humana sättet att bedriva en god sjukvård, det vill säga att förhindra att människor blir sjuka. Regeringen väljer i stället att privatisera sjukvården, gör sjukvården till en vara till salu och låter riskkapitalbolag bygga förmögenheter på sjuka människors behov. Om bolag tjänar pengar på sjuka människor sätts det förebyggande arbetet på undantag. Vinsterna och riskkapitalbolagen i sjukvården ska tas bort. motsvarar vinsterna lönerna för 10 000 sjuksköterskor. Pengarna ska i stället gå till fler anställda i sjukvården. Det är till det som människor har betalat skatt, inte till riskkapitalisters plånböcker och skattesmitning. Vidare föreslår vi att sjuksköterskor ska ges möjlighet att vidareutbilda sig till specialistsjuksköterskor av sin tidigare lön. får de i stället ta studielån, och det tar innan det lönar sig ekonomiskt. Andelen specialistsjuksköterskor är i sjunkande antal och alldeles för få för en högkvalitativ vård. Högerns slaveri ska avskaffas, så vi fasar ut fas 3 och fasar in värdigheten i arbetsmarknadspolitiken och erbjuder i stället övergångsjobb byggda på kollektivavtal, praktikplatser, yrkesutbildningar, komvux och andra möjligheter. Människor vill delta i samhällsbygget och ska få möjligheter att göra det och inte kränkas genom att bjudas ut som gratis arbetskraft. Det behövs samhällsnyttiga investeringar för att bygga starkt för framtiden. Vi behöver en energiomställning, en grön närings- och industripolitik. Vi behöver kraftfulla utbildningsinsatser, till exempel för alla ungdomar som borde ha rätt till en gymnasieutbildning . Och vi vill se en ökad ekonomisk jämlikhet. Sjuka ska ha rätten att vara sjuka och faktiskt kunna känna trygghet under sin sjukdom. Därför vill vi stärka sjukförsäkringen och sätta stopp för utförsäkringarna. Inte minst behöver vi en jämställdhetspolitik som för utvecklingen framåt. Kort sagt: Vi behöver riva Nya bakåtsträvande klasssamhälle och bygga ett modernt jämlikt land där varje människa ses som en resurs och där kvinnor får samma rättigheter som män, ett land som skapar och ger människor förutsättningar, trygghet och frihet det nya jämlika landet . Jag yrkar bifall till vår reservation. 5 (M): Fru talman, ledamöter och åhörare! deltog jag i en delegationsresa med bland andra talmannen till och som är två av de länder som har högst tillväxt i världen just . För sådana här stora och relativt fattiga länder krävs höga tillväxttal för att bygga upp ekonomier och välfärdssamhällen som har möjlighet att erbjuda till exempel fungerande skola och sjukvård till breda befolkningsgrupper. Dessa länder har inte detta . Den indonesiska regeringen berättade stolt för oss att man hade en tillväxt på 6 ½ procent. Vi noterade detta och berömde dem. konstaterade vi att hade en tillväxt på utan att starta på den nivån, utan att ha samma uppbyggnadsbehov och trots att vi är relativt rika jämfört med dessa länder. Vi låg mer än dubbelt så högt som snittet i eurozonen . Det handlar till stor del om återhämtning. Vi har återhämtat oss snabbt och starkt efter krisen. Det kommer vi att ha nytta av , visar inriktningspropositionen. Det är viktigt att alla får del av tillväxten och att vi bygger ett starkt samhälle som står stadigt i en orolig värld. Enligt de riktlinjer som regeringen presenterade i vårpropositionen ser detta ut att vara möjligt. Det ser också ut som att statsskulden kan fortsätta gå ned och arbetslösheten fortsätta sjunka, till och med ned till nivåer som vi inte varit i närheten av . Bakom alla ord, siffror och aggregat finns människor av kött och blod, till exempel de ensamstående mammor som det redan refererats till i debatten. Bland de över 200 000 fler som jobbar jämfört med finns det flera ensamstående mammor som försörjer barn. Ett jobb för en ensamstående mamma som inte hade det förut innebär stolthet, självkänsla och framför allt trygghet att kunna köpa till exempel nya regnjackor till barnen och åka på utflykt. De skatteförändringar som vi har genomfört har tillsammans med högre bostadsbidrag för ensamstående föräldrar och så vidare gett mamman ett utrymme som i många fall motsvarar uppemot en extra månadslön . ska hon åka på semester; det kunde hon inte förut. Hon är en av dem som haft störst användning i sin vardag av den ekonomiska politik som ligger bakom siffrorna och aggregaten. Det är därför det är viktigt att fortsätta sänka skatten för dem i de lägsta inkomstgrupperna. Det är i hennes vardag som de extra hundralapparna verkligen gör skillnad och har en effekt på hur livet fungerar. Ett annat exempel är som äger logistikföretaget som startade . Hon har 27 anställda i flera olika länder och expanderar nu när efterfrågan på svenska varor och tjänster ökar. När , och andra länder närmare oss reser sig ur krisen efterfrågar de sådant som våra svenska företag kan producera. Ytterligare ett exempel är årets företagare i , . Hon är , kommer från och är vd för hemtjänstföretaget . Hon tog över ett företag som var nära konkurs. har hon 150 anställda som talar 43 språk. Företaget är verksamt i flera svenska städer och i . Avdraget för hushållsnära tjänster har delvis gjort detta möjligt. Det har haft betydelse för företagets expansion. Det här var tre bilder, men det finns tusentals fler från ett där vår ekonomiska politik börjar ge effekt i människors vardag. Vi vill fortsätta vår ekonomiska politik med inriktning på ordning och reda i det stora och större möjligheter och utrymme i det lilla, i vardagen. I höstens budgetdebatt kunde finansutskottet konstatera att det av rena tidsskäl var skillnad mellan regeringens och utskottets förslag. Under den korta tid som förflöt mellan regeringens budgetpresentation och utskottets behandling hade omvärlden förändrats till det sämre i ett antal avseenden. Den dramatik som regeringen flaggade för hade ökat ännu mer till . Även om tiden mellan förslag och behandling är kortare måste vi nog höja varningsflaggan igen. och talade vi mycket om . Ytterligare europeiska länder är fortfarande i akut krissituation, och vi vet inte vad utfallet blir. Detta måste vi givetvis gardera oss mot. Det är för sådan här oro i vår omvärld som vi behöver ha ordning och reda här hemma och marginaler för att klara välfärd med mera även om vi skulle se ännu större problem i länderna runt om oss. Det är viktigt att ha en ansvarsfull politik här hemma för att slippa hamna i den situation som till exempel är i. Det ramverk som vi kom överens om brett över blockgränserna har lagt grunden för dagens välskötta statsfinanser som gör nytta. Därför fortsätter vi satsa på jobben. Arbetslinjen leder till ett bättre och sammanhållet samhälle där ingen ska lämnas efter. Alla som vill och kan jobba ska kunna göra det, och vi har ett gemensamt ansvar att skapa förutsättningar för de grupper som har allra svårast att komma in på arbetsmarknaden. Vi måste fortsätta sänka trösklarna för dem. Jag vill därför speciellt nämna det som vi har en särskild punkt om i betänkandet, nämligen jobbskatteavdragen. har de bidragit till ökat arbetsutbud och ökad sysselsättning och gjort nytta för dem som har små inkomster och tidigare saknade några hundralappar . De har fått större incitament att gå från bidrag till arbete. Det finns studier från , SNS med flera som visar att jobbskatteavdraget också har särskild effekt på jämställdheten, om inte annat för att det har störst effekt i de inkomstgrupper där kvinnor är överrepresenterade, nämligen de lägsta. Ett jämställt samhälle går bara att nå om både kvinnor och män deltar på arbetsmarknaden och det lönar sig för bägge könen att arbeta. Jobbskatteavdraget har som sagt varit betydelsefullt för dem med lägst inkomster och gjort skillnad mellan att kunna och inte kunna åka på semester och köpa nya kläder till barnen. Mycket tyder på att ett ytterligare jobbavdrag skulle ge fortsatt god effekt på sysselsättningen och minska marginalerna för att gå från bidrag till arbete. Det finns som sagt flera studier, och det har efterlysts fler, bland annat i en motion från . I morse publicerade siffror som tyder på goda sysselsättningseffekter. Det talas positivt om en fortsättning och varnas för negativa effekter på jobben om vi skulle sluta med politiken med denna inriktning. Självklart är det viktigt och positivt att fortsätta bedöma jobbskatteavdragens effekter, att föra en effektiv politik för jobben och att basera politiska förslag och beslut på goda underlag. I den skrivelse om ramverket för finanspolitiken som debatterades i går och beslutas refereras det just till vikten av att effektberäkna politiken med avseende på bland annat sysselsättning. Här skrivs till exempel att prognoser och effektberäkningar ska baseras på data av högsta möjliga kvalitet och ta sin utgångspunkt i det aktuella forskningsläget där så är möjligt. har en bred enighet om ramverket i det betänkande som behandlades i går och beslutas . Med bland annat referens till det kändes det rimligt att tillmötesgå åtminstone delar av miljöpartimotionen, och jag gläds åt att vi fick ett brett stöd i utskottet och välkomnar en utvärdering av jobbskatteavdragets effekter på sysselsättningen. Mycket tyder på att effekterna har varit goda, men det skulle vara svårt för mig och alliansgruppen i utskottet att sätta oss emot bästa möjliga beslutsunderlag inför vårt fortsatta arbete . Varför ska vi inte ha det? Jag välkomnar därför både förslaget och att vi lyckades bli eniga om detta i utskottet. Med fortsatt alliansledd ekonomisk politik ger vi en stark och välskött ekonomi i en osäker omvärld. Vi fortsätter att skapa förutsättningar för fler jobb och fler människor i arbete. Vi skapar förutsättningar för att fler människor ska få större utrymme i sin vardag. Med det yrkar jag bifall till utskottsbetänkandets förslag. 6 (V) replik: Man skulle kunna sammanfatta anförande så här: Blir du bara tillräckligt fattig kommer arbetsviljan fram och dessutom blir du så frisk att du kan ta dig samman och kliva upp ur sjuksängen. Blir man bara tillräckligt fattig blir man nog frisk. Om man blir tillräckligt fattig tar man nog ett jobb till eller jobbar mer i övrigt. Det innebär väl också att om man har låg lön ska man ha två jobb. Eller hur tänker ? Den ideologiska basen för politik är tydlig. Människor med låga inkomster som har turen att ha ett jobb och vara friska ska vara glada över en hundralapp till i plånboken. glömmer att de har vräkt pengar över framför allt män med höga inkomster. De har fått stora skattesänkningar. talman till exempel har fått i skattesänkning. Det är skillnad mot några hundralappar . Hur motiverar du att fattiga människor ska piskas medan rika människor ska belönas för att jobba lite mer? 7 (M) replik: Jag hörde inte mig själv säga vare sig piska eller fattigdom. Det får stå för . Jag har med mig beräkningar på vilka effekter den sammanlagda allianspolitiken har fått. En ensam trebarnsmamma som jobbar deltid i vården uppfyller kraven på maximalt bostadsbidrag. Jag vill understryka, vilket jag också gjorde i mitt anförande, att det behövs fortsatta skattesänkningar, bättre arbetsmarknad och riktade satsningar till hennes typ av familj. Hon har fått i lägre skatt . För kan man köpa en overall till sitt barn eller åka på en utflykt eller också kan man lägga undan till semestern. Det är beklagligt att förringar sådana effekter. Tack vare våra beslut kommer den ensamstående mamman att få i högre bostadsbidrag. Sådant behövs också. För grupperna med allra lägst marginaler är inte skattesänkningar svaret på alla frågor, men jag tycker att det är beklagligt att oppositionen förringar den effekt som skattesänkningar faktiskt har för låg- och medelinkomsttagare. För dem är hundralapparna avgörande för om det funkar eller inte, om det går ihop eller inte, om barnen får glasögon, overaller eller utflykter eller inte. Det får den här mammans barn . Det har varit emot. 8 (V) replik: I har de rikaste av de totala inkomsterna. De rikaste har av de totala inkomsterna. De rikaste har fått över hälften av regeringens inkomstförstärkningar. Så ser er politik ut, . , om jag minns rätt har gått till män. Det är en tydlig fördelning ur ett klassperspektiv. Er politik bygger på att försöka få det att framstå som att människor med låga inkomster ska bli glada och hurra över några hundralappar mer . Visst är det många som behöver inkomstförstärkningar. Men du glömmer att det framför allt är högavlönade, och framför allt män, som har gynnats av er politik. glömmer också alla de sjuka som inte har rätt till någon ersättning över huvud taget och alla arbetslösa som har kraftigt försämrad ekonomi. Hon glömmer också hur hon har kränkt många människor med sin politik. Pensionärer ska betala mer i skatt, trots att de har jobbat hela sitt liv. Sjuka ska betala mest i skatt just för att de är sjuka. Arbetslösa som har förlorat sitt arbete till exempel under krisen ska straffas ekonomiskt både genom sänkta ersättningar och genom att de ska betala högre skatt. Ni gör skillnad på människor. Ni sorterar människor efter närande och tärande. Tydligen är män som redan har det gott ställt närande, medan människor som är sjuka, arbetslösa eller har låga inkomster ses som tärande. Det är er ideologiska bas. Ni bygger klassamhället starkt. Jag tror att de rikaste smäller champagnekorkar och jublar över den här utvecklingen. Resten av befolkningen är nog rätt orolig. 9 (M) replik: Jag trodde att begärde replik för att ta upp den angelägna frågan om de lägsta inkomstgrupperna. Det är ju tyvärr kvinnogrupperna. Här är kvinnorna i majoritet. Männen är i majoritet i de högsta inkomstgrupperna. För att uttrycka det lite tekniskt är ju väldigt kunnig vill jag säga att det vi riktar in politiken på, och där politiken kan göra skillnad, är de två lägsta tiondelarna, decilerna, av inkomsterna. Där finns tjejerna som inte får det att gå ihop . Låt oss hålla oss till dem. Varför har du varit emot de skattelättnader som vi ger de grupperna? Du talar om kränkningar. Jag skulle vilja att du ger ett besked till de kvinnor som har fått till exempel mer mer för dem som jobbar heltid och undrar varför har varit emot den här politiken. Jobbskatteavdraget är inte svaret på alla frågor, men det gläder mig att det visar sysselsättningseffekter och får effekt för de lägsta inkomstgrupperna. Det gör vardagen bättre för henne som är ensam med barn att försörja. Var ska hon få hundralapparna från om man motsätter sig fortsatta skattesänkningar? Vi vill fortsätta att underlätta hennes vardag. Vi vill ge henne större utrymme genom att säkra jobben. Vi vill rikta skattesänkningar till dem som behöver det mest, nämligen låg- och medelinkomsttagarna. Därför tycker vi att det är viktigt att fortsätta med jobbskatteavdrag och mycket annat med låg- och medelinkomsttagarna och jobben i fokus. 10 (FP): Jag ska tala kort om , och budgetreglerna, om den aktuella debatten och om Socialdemokraternas många utgiftslöften. Tidningen har på framsidan av sitt senaste nummer en bild på en skadad grekisk staty och . Tidningen har helt rätt. Den grekiska krisen sprider skräck med sina svåröverskådliga och potentiellt allvarliga konsekvenser, inte bara för utan även för övriga . Länder som , och , som tänker ungefär som i de här frågorna, har tvingats tumma på sina krav i samband med räddningsinsatser som ska hindra att avgrunden öppnar sig under , ekonomier och medborgare. Även vi i står inför det grekiska avgrundshotet. står dock som bekant utanför eurorummen i vilka för oss viktiga beslut nu tas. Som nation kan vi inte tillvarata våra intressen på ett effektivt sätt. I detta läge, med skräck, bör man fundera över den hypotetiska möjligheten att det var den oprövade som var finansminister. Hur tryggt hade det varit? Fundera hemma vid tv-apparaterna på om du skulle ha velat ha en minoritetsregering med Juholt som statsminister och Waidelich som finansminister, eller om du föredrar en regering med den erfarne krishanteraren vid rodret. Skulle du ha velat att i detta läge, när är i kris och krismöten följer på varandra i tät följd, helst skulle styras av de oeniga rödgröna partierna, med på viktiga regeringsposter? Alltså: Vems regeringsalternativ är bäst i kris? Är det oprövade och oeniga grupp eller sammansvetsade alliansregering? Smaka på den frågan, kära tv-tittare! Därefter går jag över till den aktuella debatten om budgetreglerna och det femte jobbskatteavdraget. Bakgrunden till besluten om dagens regler för budgethantering i , det vill säga budgetlagen för regeringen och riksdagsordningen för , var de dystra erfarenheterna från minoritetsregeringarna under tidigare årtionden. Regeringarna kunde inte kontrollera det ständiga trycket på högre utgifter i , och regeringen kunde därmed inte heller genomdriva ett helhetsperspektiv i budgetpolitiken. Detta ändrades dock i och med den nya budgetlagen och ändringarna i riksdagsordningen efter krisåren . Man införde kravet att partierna ska lägga fram alternativa helhetsperspektiv och heltäckande budgetförslag. Vidare ska beslut om statens utgifter och inkomster ska tas i ett klubbslag. Det förhindrar att man i får parallella budgetpåverkande beslutsprocesser, det som förgiftade arbetet i och i politiska system under tidigare årtionden. Alla inkomster och alla utgifter ska inkluderas under ett och samma tak, tas i en enda beslutsprocess och avgöras i ett enda klubbslag. Några budgetpåverkande extraturer bredvid tillåts inte. Detta system har tjänat mycket väl, särskilt under senare års internationella kriser. Oppositionen leker med elden om den i praktiken vill ändra dessa budgetregler. Vad är då på gång ? Det har kommit propåer från oppositionen om att den genom ett utskottsinitiativ under budgetbehandlingen skulle stoppa ett eventuellt föreslaget jobbskatteavdrag. Någon sådan typ av utskottsinitiativ förutses inte i det ramverk för budgetprocessen som man beslöt om under socialdemokratisk ledning. Innebörden av ett sådant initiativ är nämligen att oppositionen skulle införa en parallell beslutsprocess i budgetbehandlingen i , det vill säga precis det som budgetlagen och riksdagsordningen är avsedd att förhindra. Gör oppositionen ett sådant utskottsinitiativ uppstår en ny, konkurrerande budgetprocess, och besluten om statens alla intäkter och alla utgifter tas då inte i ett enda klubbslag. I strid med budgetreformens intentioner skulle vi i då få två parallella och konkurrerande budgetprocesser, dels den vanliga budgetprocessen, dels den som initieras av oppositionens hypotetiska utskottsinitiativ. Därmed skulle fältet vara upprivet, och grundbulten budgetreformer, om en enda sammanhållen budgetprocess för att säkra helhetsperspektivet, vara hotad. Lägg dessutom märke till följande: Om oppositionen skulle iscensätta det initiativ som man nu talar om och hotar med, kan oppositionen ändå inte använda de insparade pengarna om oppositionen inte också skulle besluta sig för att ändra lagen, i detta fall riksdagsordningen. Det går nämligen inte att utan ändring i riksdagsordningen öka eller lägga in utgifter som ligger utanför regeringens budget. Gamla tiders frispel med ökade utgifter beslutade i är inte längre möjliga med dagens riksdagsordning. Detta föranleder två frågor till Socialdemokraterna och . För det första: Kan ni tänka er att medverka till att använda finansmakt i höstens budgetarbete till att skapa två parallella beslutsprocesser beträffande intäkter och utgifter? För det andra: Kan ni tänka er att ändra riksdagsordningen så att på egen hand, och i strid med dagens budgetregler, kan öka statens utgifter? Det är två frågor. Jag hoppas svaren är tydliga och klara nej. Om svar anhålles nu! Därefter går jag över till Socialdemokraternas utgiftslöften. Alla som har träffat vet att han är en skämtare och en lustigkurre. Det bekräftades när han i partiledardebatten sade: Vi, alltså Socialdemokraterna, kommer inte att lägga fram ett enda ofinansierat förslag.