prot · GZ0923 · 2011-10-26 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . Förste vice talmannen meddelade att (MP) avsagt sig uppdraget som suppleant i finansutskottet och att (MP) avsagt sig uppdraget som suppleant i näringsutskottet . Kammaren biföll dessa avsägelser. 3 § Anmälan om kompletteringsval till finansutskottet och näringsutskottet Förste vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser anmält som suppleant i finansutskottet och som suppleant i näringsutskottet. Förste vice talmannen förklarade valda till suppleant i finansutskottet (MP) suppleant i näringsutskottet (MP) 4 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellation 2011/12:52 Till Interpellation 2011/12:52 Folkbildningens framtid av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att jag vid det tidigare svarstillfället har redan inbokat engagemang. 5 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2011/12:FPM15 Gemensam EU-position inför om biståndseffektivitet KOM(2011)541 till utrikesutskottet 6 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2011/12:27 till miljö- och jordbruksutskottet Skrivelse 2011/12:23 till socialutskottet EU-dokument KOM(2011)628 till miljö- och jordbruksutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2011)663 till miljö- och jordbruksutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . 7 § Säkerställande av sjö- och flygräddning Föredrogs trafikutskottets betänkande 2011/12:TU2 Säkerställande av sjö- och flygräddning (prop. 2011/12:11). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 12 §.) Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2011/12:UU3 (skr. 2010/11:90 och redog. 2010/11:NR1) 1 (S): Det här anförandet är det första debattinlägget i denna kammare för mig som ordförande för svenska delegation. Men det är inte första gången jag debatterar nordiska frågor. Jag har själv följt utvecklingen och varit aktiv politiker i olika beslutsförsamlingar som handlagt frågor om . Som nordister kan vi konstatera att intresset för Nordenfrågorna väsentligt ökat . Det har ökat såväl inom de nordiska länderna som utanför i ett globalt perspektiv. Vi beskrivs som en intressant dynamisk stor region. Världen utanför oss är nyfikna på vad det är för gott vi gör och på vilket sätt vi samarbetar. Hur ser vår inre sammanhållning ut? Hur kan vi ha en så stark nordisk välfärdsmodell, och vad behöver politiken göra för att det fortsatt ska vara så? Hur gör vi egentligen för att fortsatt värna betydelsen av att vara öppna nordiska samhällen? Det är det tema som kommer att debatteras på vår session i . Givetvis debatteras där flertalet allmänpolitiska frågor om jobb, infrastruktur, energi, miljö och mycket annat. Hur får vi ett modernt nordiskt råd där de nordiska länderna genom samverkan bättre kan möta morgondagens utmaningar och möjligheter? Också det är en viktig fråga som vi kommer att ta ställning till på sessionen. behandlar vi här i kammaren utrikesutskottets betänkande om . I vår socialdemokratiska motion skriver vi att med 25 miljoner människor utgör en mycket stark välfärdsregion i en internationell och historisk jämförelse. Det är ett faktum som är närmast odiskutabelt. Författaren och historikern skriver i årsboken att är den tionde största ekonomin i världen ett inte helt obetydligt påstående. Givetvis beror det på många olika faktorer men framför allt på den politik och de särskilda villkor som skapats inom varje stat var för sig. Det organiserade nordiska samarbetet är en betydande del av förklaringen till de nordiska staternas imponerande framgång. Samarbetet och den alltmer ökade rörligheten i har mycket stor betydelse för den ekonomiska utvecklingsnivån i länderna och framför allt för att hundratusentals människor får livschanser. Men egentligen finns det ingen djupgående utredning som visar hur stort bidrag rörligheten i ger till välståndsutvecklingen och vad det är som möjliggör den stora rörligheten i . Det vill vi socialdemokrater titta närmare på. Vi tycker därför att inom bör ta initiativ till en sådan utredning och belysa saken. Ett framgångsrikt exempel utgör den kraftfulla nordiska samverkan runt . Att är en av främsta tillväxtregioner är inte enbart det nordiska samarbetets förtjänst, men det nordiska samarbetet har utgjort en väsentlig del i den händelseutvecklingen. Så är det i den allt tätare kontakten mellan människor i . För att ytterligare stimulera detta tar vi nu i vår socialdemokratiska budgetmotion upp behovet av ytterligare satsningar på att bygga ut infrastrukturen i . Även ett växande kraftigt tillväxtområde går att återfinna i ett stabilt långvarigt nordiskt samarbete. har till och med oktober innehaft ordförandeskapet i Barents euroarktiska råd. samlades vi i den femte parlamentariska och arktiska konferensen i . Där avhandlade vi frågor om miljö, hållbar ekonomisk utveckling, industri inte minst gruvnäringen handel, entreprenörskap, infrastrukturutveckling över landsgränserna samt urbefolkningens situation. Jag bor mitt i Barents. I min hemregion brukar vi säga att vi bor i största kornbod en kornbod som till brädden är fylld av råmaterial och naturresurser som den växande globala världen efterfrågar. Att utvinna dessa rikedomar innebär givetvis stora samhälleliga insatser men också att hårda miljökrav måste efterlevas vid exploatering och att befolkningens intressen måste tillvaratas. Det är därför oerhört viktigt att stärks och fördjupas såväl på regional nivå som på nationell nivå. Blickar vi längre ut, mot , kan vi säga att vi bor i världens största kornbod. Men är, liksom Barents, inte bara olja, gas, mineraler, is och någon enstaka isbjörn, utan är i allra högsta grad den befolkning som bor i dessa regioner, med extremt sårbara miljöer. De delar av som historiskt varit skyddade och där det permanenta ishavstäcket nu successivt smälter undan måste skyddas med ett starkt bindande regelverk som sätter stopp för naturgas- och oljeexploatering samt destruktivt fiske. Över huvud taget bör, menar vi, ingen ny oljeborrning och djuphavsexploatering tillåtas i , inte heller fiske med destruktiva redskap. Det behövs ett djupare och mer omfattande engagemang från i . , som dessutom är ordförandeland för 20112013, har lysande möjligheter att vara i framkanten och driva fram ett sådant starkt skydd. Som land har vi ju inte några ekonomiska intressen i . Vi skulle därför mycket framgångsrikt kunna driva fram ett starkt skydd där. Men framför allt handlar det om att värna den arktiska miljön och om att stödja lokalbefolkningens ekonomi, hälsa och kultur. Vi vill också i detta sammanhang uppmana regeringen att lämna en årlig skrivelse till om verksamheterna på regeringssidan inom samarbetet i Barents och , på samma sätt som regeringen lämnar en skrivelse om den nordiska verksamheten. Möjligheterna för oss nationella parlamentariker att delta i internationella processer och samarbeten är ytterst en demokratifråga. Att få vara del av detta samarbete i de nordiska länderna är en stor förmån och ett stort förtroende som har givits mig och säkerligen många av er, och jag skulle önska att många fler fick delta i den processen. Som nordisk parlamentariker handlar det dock allra mest om att lösa problemen så att den praktiska vardagen för människorna där ute fungerar. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till reservationerna 1, 11 och 12. 2 (MP): Det är ett brett verksamhetsfält vi diskuterar . Dels gäller det samarbetet mellan de nordiska regeringarna, i synnerhet i ministerrådet, dels gäller det svenska delegations verksamhet. Dessutom ingår ett antal motioner och meddelande om genomförandet av för . Det rör sig om allt från ungdomsarbetslöshet till säkerhetspolitik. Jag tänker bara ta upp några få områden, och föga förvånande börjar jag med miljö, klimat och energi. Förutom globala utmaningar är detta också gemensamma nordiska fokusområden och dessutom områden där de nordiska länderna har stora möjligheter att vara en gemensam stark röst i EU och andra internationella organisationer om våra regeringar bestämmer sig för att vara det, förstås. Det finns många bra exempel på nordiskt klimatsamarbete. Ett av dem är Toppforskningsinitiativet inom klimat, energi och miljö, som är den största gemensamma nordiska forskningssatsningen . Ett annat är det nordiska genresurscentret, Nordgen, som arbetar för att säkra en bred genetisk mångfald av grödor, husdjur och skog. Det arbetet är viktigt för en hållbar livsmedelproduktion eftersom klimatförändringen ställer nya krav på kombinationer av egenskaper. I det internationella klimatarbetet samarbetar de nordiska länderna och de nordiska ad hoc-grupperna för klimatförändringar och ger stöd till de nordiska klimatförhandlingarna. Under initiativet Klimatvänligt byggande finner vi ett förslag till ett större innovationsprogram för utveckling av energi- och koldioxidneutralt byggande. vill också att ska bli en föregångsregion för nya transportlösningar och utveckling av nya energikällor. etablerades en nordisk styrgrupp för programmet energi och transport, och flera nordiska institutioner har varit involverade i syftet att profilera nordiska energilösningar i världen. Jag hoppas dock att de nordiska energilösningarna inte sammanfaller med det som verkar vara den svenska, det vill säga att exportera utsläppen till något annat land. En mycket stor del av vår konsumtion består av importerade produkter, som alltså har bidragit till utsläpp utanför som vi inte räknar med när vi talar om svenska utsläpp. Det är inte underligt att vi kan visa bra siffror då, men är det rätt att göra så? Sämre är det att rekommendation 7 , med en mängd förslag som om de genomfördes skulle bidra till att som region blev den region i världen som tog ledningen i klimatarbetet, inte följs. Med facit i hand vet vi att regeringarna har bortsett från rådets rekommendationer. nuvarande partiledare skrev en motion tillsammans med en kollega under fjolårets allmänna motionstid. Den hanteras i dagens betänkande, och vi väljer att tillsammans med lyfta upp den. Motionen utgår från ett enhälligt beslut i 1993 om en rekommendation om som en kärnvapenfri zon. Att frågan sedan bara försvunnit från dagordningen visar också det att regeringarna inte tar rekommendationer på allvar. Det är anmärkningsvärt men kanske inte förvånande; det kan ju vara svårt att få regeringarna att ta även de nationella parlamenten på allvar . Att skapa en kärnvapenfri zon i , där inget land har vare sig egna eller andras kärnvapen på sitt territorium, är en klar signal till omvärlden om betydelsen vi lägger i nedrustning och avspänning. Det ger oss också större trovärdighet när vi driver frågor om nedrustning i andra internationella sammanhang. Jag vill därför yrka bifall till reservation 5, och jag hoppas att även ledamöter röstar med oss. Inte bara kärnvapen är en potentiell fara för länderna i och resten av världen, utan det är de fossila bränslen som ligger gömda under istäcke också. Medeltemperaturen i har ökat dubbelt så mycket som den globala medeltemperaturen . har nästan hälften av vinteris försvunnit. Det är en yta som är sex gånger så stor som . kan vara helt isfritt . För att klara av att begränsa uppvärmningen av måste vi minska utsläppen av de långlivade klimatgaserna, i första hand koldioxid. I det korta tidsperspektivet måste vi också minska förekomsten av kortlivade klimatpåverkande ämnen som sot, troposfäriskt ozon och metan, som också har betydelse för att begränsa klimatförändringarna, i synnerhet på regional nivå. Högre temperaturer och mindre is kommer att medföra stora påfrestningar på det arktiska ekosystemet och för befolkningen. Med öppna vatten i blir Nordost- och Nordvästpassagerna intressanta genvägar för sjöfarten mellan och och mellan och . De öppna passagerna ger också större möjligheter att utvinna fossila bränslen i känsliga områden, och det i sin tur innebär både ökad risk för störningar och olyckor och ökad risk för osämja och konflikter mellan stater. Under de smältande isarna och i som helhet finns enorma tillgångar av olja, kol och fossil gas. Enligt uppskattningar rör det sig om av jordens oupptäckta reserver av olja och fossil gas. Det är i samma härad som tillgångarna i , och som många där uttrycker det: Oljan är inte en rikedom oljan är en förbannelse. Dessutom finns stora fyndigheter av nickel, koppar, , bly, zink, guld, silver, diamanter, mangan, krom och titan i regionen. Kapplöpningen mellan stater om vem som ska lägga under sig denna outforskade värld pågår, som alla förstår, . Till exempel steg för sedan ryska ubåtar ned under havsytan och placerade en rysk flagga av titan på Lomonosovryggen, som går mellan i öster och samt i väst mitt över . , , , och gör alla anspråk på området. De multinationella oljebolagen tävlar om koncessioner, och exploateringsfartygen och oljeriggarna flyttas allt längre norrut i takt med att iskanten förflyttas. Mer olja är inte det världen behöver. Det är djupt ironiskt när oljenationer och multinationella oljebolag vill utnyttja klimatförändringen och havsisarnas smältning för att komma åt nya fossila resurser och kunna fortsätta att driva jorden mot total kollaps. undertecknades ett internationellt avtal: Antarktisfördraget. Det utgår från att freda kontinenten och det omgivande havet söder om den 60:e breddgraden, det vill säga av jordens yta. Enligt avtalet ska för evigt i mänsklighetens intresse endast användas för fredliga ändamål och forskning. All militär verksamhet, sprängning av kärnvapen och förvaring av radioaktivt avfall är otillåten. Alla territoriella anspråk har frusits vid den situation som rådde när avtalet undertecknades. Genom överenskommelsen och ett antal konventioner för att skydda specifika arter etcetera skyddas mer eller mindre allt liv söder om 58:e breddgraden. En särskilt viktig överenskommelse under Antarktisfördraget är Madridprotokollet . Det tillkom på initiativ av och när andra länder försökte få igenom ett avtal om exploatering av kontinentens mineraler. Resultatet blev i stället ett protokoll som helt bannlyser alla former av prospektering utom för vetenskapliga ändamål. Hela kontinenten är nu klassad som ett naturreservat ägnat åt fred och forskning eller en världspark. Vi anser att också ska skyddas. Frågan om skydd av diskuteras i . Det har förvisso många bra punkter på sin agenda, men jag hittar ingenting om att faktiskt vill ge ett lika starkt skydd som . Med tanke på hur liten notis regeringarna tar till synpunkter är jag rädd att inte heller Arktiska rådets rekommendationer kommer att få den tyngd som vi skulle vilja att de får. Det gäller att vi länder i närområdet är starka och pådrivande när det finns så starka intressen för exploatering. För är skyddet av en klimatfråga, en fråga om biologisk mångfald men också en säkerhetspolitisk fråga. Vi anser att bör skyddas, och jag yrkar därför bifall till reservation 11. 3 (V): framstår modellen för det nordiska samarbetet som en djup kontrast till Europeiska unionen. Medan Europeiska unionen präglas av stora motsättningar och osäkerhet om framtiden präglas det nordiska samarbetet av stabilitet, och jag tror att det handlar om hur vi har valt att bygga samarbetet i . Samarbetet har haft betydande framgångar. Vi var före Europeiska unionen med en gemensam arbetsmarknad. Vi har ett långtgående praktiskt samarbete på en rad områden, till exempel vad gäller kulturfrågor, kommunikationer och annat. Men vi har valt att samarbeta utan att bygga en omfattande överstatlighet. Vi har valt att samarbeta med respekt för varandras olikheter. Vi är väldigt lika varandra, men vi vet också att vi ibland är olika varandra och att samarbete inte mår bra av att man kör över varandra för ofta. Det är det nordiska samarbetets styrka. Det tar tid ibland ja, det är alldeles riktigt och det kan man kritisera. Men det är ett samarbete som fungerar och som har djup folklig förankring till skillnad från utvecklingen i dagens europeiska union, och det kanske är någonting som man kan lära av ibland i andra delar av världen. är en varm vän av ett fördjupat nordiskt samarbete. Vi har väckt en rad motioner som återspeglas i reservationerna om på vilka områden vi vill att detta ska ske och hur det ska utvecklas rent praktiskt. Och, fru talman, vi väljer här att lyfta fram reservationerna nr 2 och 3 för beslut i kammaren. Det första område som vi har inriktat vårt arbete på är att ett djupare nordiskt samarbete kan leda till regional utveckling. Om vi ser på våra omfattande gränsområden mot och kan vi se att det till stor del rör sig om glesbygdsområden med minskande befolkning. Där är ett djupare samarbete över gränserna en väg till regional utveckling. Här måste vi tänka mer nordiskt och mer internationellt. Det kan handla om att bygga gemensamma flygplatser, att förbättra järnvägskommunikationer och att samarbeta om utbildning och sjukvård över den gemensamma gränsen. Vi vet redan nu att många arbetar på olika sidor om den här gränsen. Vi skulle också vilja se ett samarbete om bankväsendet. Vi har mycket att lära, inte minst av med deras lokala sparbanker som fungerar som motorer i regional utveckling. Där kan vi lära av det stora landet i väster. Vi har också lagt fram en rad förslag på klimatområdet. Vi vill att ska gå före. Vi vill att ska visa att det går att kombinera att ta sitt klimatansvar fullt ut med att vara välfärdsnationer och framstående industrinationer. För att klara det har vi en lång väg att gå. släpper vi ut fem eller sex gånger så mycket växthusgaser per person som den här planeten tål, och det duger inte. Vi måste ha en betydligt högre ambitionsnivå. Och skulle kunna visa andra industrinationer runt om i världen att det här är möjligt att göra genom att bygga ut de gemensamma kollektiva transporterna och järnvägssystemen, genom att renovera bostadsbestånd, genom att satsa på alternativ energi. Det skulle också ge oss en trovärdighet i de internationella klimatförhandlingarna. Vi menar att måste höja ambitionsnivån i Europeiska unionen till att minska utsläppen med och att inte vältra över utsläppsreduktionerna till fattiga utvecklingsländer utan att göra vår egen hemläxa. Vi har också lagt fram förslag vad gäller hbt-personers rättigheter. Vi har sett en rad framsteg i de nordiska länderna vad gäller äktenskap och partnerskap för hbt-personer. Detta bör nu också utökas i en gemensam konvention för partnerskap och samkönade äktenskap som garanterar att detta erkänns i de olika länderna. Där finns ännu en del att göra. Tillsammans med har vi valt att lyfta fram frågan om en kärnvapenfri zon i . Även om inget nordiskt land har kärnvapen placerade på sitt territorium kan det snabbt ändras i en konfliktsituation. Vi menar att genom att utlysa en kärnvapenfri zon, där vi lovar varandra att inte ta emot några kärnvapen, bidrar vi till fred och nedrustning och till en värld där allt fler områden kan göra sig fria från kärnvapen och på så sätt bidra till en stabilare utveckling. Vi har också tillsammans med en reservation om Nordgens framtid. Det handlar om viktiga frågor om växtförädling, om biologisk mångfald och om att slå vakt om växter och djur som har ett historiskt värde. Här handlar det om att hitta en rent praktisk lösning för den långsiktiga finansieringen av verksamheten. Det tycker vi är viktigt att regeringen tar initiativ till. Tusentals svenskar arbetar i eller i . Även om vi på papperet har en gemensam arbetsmarknad och vi har det också i praktiken stöter de här personerna ofta på praktiska hinder. Det kan gälla skattesystem eller olika former av regelverk. Här är det viktigt att vi värnar om de här personernas möjligheter att arbeta fritt i även i praktiken. Tiotusentals svenska ungdomar är tvungna att flytta från för att försöka försörja sig i i stället, därför att vi är ett land med massarbetslöshet för ungdomar, vilket inte är. Och det är viktigt att vi slår vakt om deras rättigheter och att de har klara regler som underlättar för dem. Vi har också skrivit om , som ju är en oerhört naturresursrik del av och som också sträcker sig över till norra . Här pågår en mycket kraftig investeringsvåg, inte minst i gruvnäringen. Vi vill att det ska ske på ett miljömässigt och socialt hållbart sätt. Det kräver att man också investerar i . kom Europeiska unionen med ett erbjudande om att medfinansiera det som kallas Botniska korridoren, ett järnvägssystem genom och över till , inbegripet bygget av Norrbotniabanan och dubbelspår mellan och . Vi menar att regeringen nu har all anledning att ompröva sin njugga inställning till kommunikationer i norra och satsa på den miljövänliga järnvägen. Det vinner också industrin på i norra . Sist men inte minst, fru talman, har vi lyft fram frågan om , och jag kan instämma i allt det som sade här om situationen på . Vi ser en kapplöpning som har säkerhetspolitiska dimensioner, som handlar om utvinning av rika naturresurser och som kan leda till ökade spänningar i Arktisområdet. Vi vill ha ett moratorium för den miljöskadliga oljeutvinningen, och vi vill att man ser över hur man fiskar i . Vi vill att detta område ska bli ett område för samarbete för miljöns skull, för ursprungsbefolkningens skull och för ett gott grannsamarbete i vår region. Med dessa ord, fru talman, yrkar jag bifall till våra reservationer 2 och 3. 4 (M): och är till ytan ett relativt stort område, men sett till antalet invånare är vi desto färre. De nordiska länderna har många gemensamma beröringspunkter, och inom många områden finns det stora likheter. Vi är alla små sett till vår omvärld. Välfärd och organiserad kriminalitet är några av de områden där vi kan höja vår gemensamma kompetens och kunskap genom att dra lärdom av varandra. Jag tycker därför att vi bör förstärka de nordiska gemenskaperna och dra fördel av vår närhet för att gemensamt möta de utmaningar som de nordiska länderna står inför. Tack vare bland annat forskning och bättre levnadsförhållanden lever vi längre . Medelåldern håller oss friska längre. Vi har en hälso- och sjukvård som gör det möjligt att leva ett bra liv längre. Utvecklingen inom medicinsk behandling och läkemedel har med andra ord främjat livet på ålderns höst. Men det som är glädjande ställer även krav på vår välfärd. I är det fyra arbetstagare som ombesörjer en pensionär. kommer det att vara två personer som ska genomföra det arbetet. Det är en halvering av en arbetsstyrka som upplever sitt arbete som tungt och känner att tiden knappt räcker till. Så ser det även ut i resten av . Då jag inte tror att vi kommer att ställa lägre krav på vår äldreomsorg är det att vi på allvar börjar fundera på lösningar. Eftersom jag är övertygad om att vi alla känner att det är positivt att vi är friskare och får leva längre bör lösningen vara att vi inom tar vara på den gemensamma kunskap som finns om hur vi bäst ska möta den välfärdsutmaning vi står inför. Det kan vi göra genom att öppna upp ännu mer för arbete över gränserna, ta till vara olika länders teknologi och införa gemensamma elektroniska journaler och därmed på ett mer effektivt vis utveckla en gemensam nordisk välfärd för den allt äldre befolkningen. Välfärden för äldre står inför enorma utmaningar som kräver mycket politisk vilja och energi. Den nordiska välfärdsmodellen är ett starkt för oss alla, och jag menar att bästa sättet att behålla och utveckla den är genom att ha en gemensam nordisk strategi och en fri arbetsmarknad och höja statusen inom vård och omsorg. Människohandel för sexuella ändamål är liksom narkotikahandel ett av de mest lönsamma brotten inom den organiserade brottsligheten.