prot · GY0966 · 2011-03-03 00:00:00 — Men i en artikel i daterad , det vill säga , kan man läsa: läs 2010 höjer avgifterna till nätbolagen med vilket naturligtvis i slutänden får betalas av konsumenterna. Min fråga blir sålunda: Hur har denna höjning från Svenska Kraftnäts sida slagit igenom vad elnätsavgifterna ut mot slutkonsumenten anbelangar? 43 Närings- och energiminister (C): Jag ska vara alldeles ärlig: Om man ska ställa om ett energisystem och göra det mer klimatsmart, mer hållbart och mer tryggt måste man också bygga ut elnät. Då kan jag berätta att det inte är gratis det kostar pengar. är ett avlångt land och ett stort land, och vi vill att eltillgången ska finnas där också när det är ute. Det är därför som har ett förtydligat och ökat uppdrag att bygga ut våra nät. De har också ett uppdrag att bygga nät på nordisk basis tillsammans med finska TSO, norska, danska och så vidare för att få ihop den nordiska elmarknaden. I grunden handlar det om att om vi ska ha en trygg energiförsörjning där vi vilar på tre ben i form av kärnkraft, vattenkraft och förnybara energikällor måste vi också vara beredda att investera i nät, både för att distribuera elen och för att garantera, precis som frågeställaren var inne på, en större säkerhet när det blåser eller är snöstorm ute. 44 (SD): Jag tackar för svaret. Jag ska citera ytterligare en källa, Svenska Kraftnäts investerings- och finansieringsplan 20112014, där man kan läsa angående den svenska delen av likströmsförbindelsen till : Den svenska delen av investeringen är brutto ca . Vidare kan man läsa angående vindkraften: Slutligen beror utformningen av nätförstärkningarna i även på hur och var ny vindkraft byggs i norra och . Sammantaget konstituerar den omfattande vindkraftsutbyggnaden betydande nätplaneringsproblem för . Det handlar således om att klara regler- och balanskraften i näten när andelen vindel ökar. Följdfrågan blir sålunda: Kan svenska elkonsumenter förvänta sig än högre nätavgifter på grund av den planerade utbyggnaden av vindkraft i , och samt på grund av den planerade likströmsförbindelsen till ? 45 Närings- och energiminister (C): Låt mig först och främst säga att vi har en modell för att bygga nät i som skiljer sig från en del andra länder. Vi betalar via avgifter och inte via skattsedeln. Det här har visat sig, om vi jämför med många andra länder, vara det mest effektiva sättet att bygga nät. Men det är också ett faktum att vi bor i ett land med väldigt långa avstånd, och ska det distribueras el från ställen där vi bygger till andra ställen måste det finnas elnät. Det andra som är viktigt, apropå den tidigare frågan om energieffektivisering: Om kunderna framöver ska kunna ha bra koll på vilken elförbrukning man har måste vi börja bygga smarta elnät så att jag som kund varje stund kan se vilken elförbrukning jag har. Det får ned förbrukningen, och då behöver vi inte betala de höga marginalkostnader som det innebär att ha kol, gas och olja i vårt el- och energisystem. Det är den gröna omställningen som vi håller på med och som är viktig för ur klimatsynpunkt men också för att säkra tillgången på säker el, både för enskilda konsumenter och för företag. Vindkraften och det kommunala självbestämmandet 46 (KD): Min fråga tror jag går till miljöministern. Den handlar om det kommunala självbestämmandet. I beslut om en klimat- och energipolitik ingår en satsning på vindkraft. Det är landbaserat, om jag förstår det rätt. Beslutet inkluderar en lokal garanti för kommunalt självbestämmande som handlar om det kommunala vetot. Vi vet att det kommunala självstyret är en i den svenska politiken. Kommuner har i enlighet med beslutet upprättat vindkraftsplaner med visst bidrag. , som svarar för att främja utbyggnaden, har i en skrivelse för någon tid sedan sagt att man önskar att det kommunala vetot tas bort. Avsikten var att genomdriva utbyggnaden mot kommunernas och ibland även lokalbefolkningens vilja. Många organisationer, kommuner och kommunpolitiker har reagerat starkt, däribland Kommuner och Landsting, SKL, som avvisar förslaget. Dess värre har miljöministern gett uttryck för stöd för dessa tankegångar, vilket oroar mig mycket. Därför är min fråga: Vidhåller ministern den uppfattningen? 47 Miljöminister (C): Tack för frågan! Jag ska vara tydlig i att jag delar och många andras utgångspunkt att det kommunala självstyret är mycket viktigt. Det dilemma jag har sett är att flera kommuner nu ofta går på tvärs också mot de egna planerna. Man har i ett tidigt skede i en översiktsplan sagt att ett visst område passar för vindkraft. Men när väl ansökan kommer och det blir dags att på riktigt bygga den vindkraft som kommunen har pekat ut i det aktuella området, då slår man plötsligt bakut. I flera fall har man också sagt att man ger möjlighet bara om man får pengar. Med det riskerar man att undergräva det kommunala självstyret och själva trovärdigheten för hur viktigt det kommunala inflytandet är. Då sätter man käppar i hjulet för något som är mycket viktigt för energiförsörjning, nämligen att få fram mer säker, trygg och miljövänlig energi. Då har jag sagt att det är viktigt att kommunsektorn själv tar initiativ för att förändra det beteendet. Gör man inte det, då måste vi se om det går att göra ändringar i regelverket, till exempel genom att säga att man får betrakta det som ett ja om kommunen inte ger besked inom , särskilt om man i ett tidigt skede har pekat ut området som lämpligt för vindkraft. 48 (KD): Det stora problemet tror jag är att om vi inte får folklig acceptans för det här energislaget står vi inför en långvarig konflikt i det svenska samhället, inte minst med glesbygden. Det oroar mig väldigt mycket som glesbygdsföreträdare. Vi vet att energiproduktion och vindkraftsbygge sakligt sett är industriproduktion. Normalt sett skulle man omfattas av en ganska omfattande miljökonsekvensbeskrivning. Det hade gett kommunalt inflytande i en större del. Men genom att bygglovsförfarande har förenklats kan man säga att på det viset indirekt har kringgått den prövningen. Om man dessutom skulle slopa det kommunala vetot har man i praktiken eliminerat den kommunala möjligheten till självstyre. Det oroar mig väldigt mycket. Det riskerar också att öppna dörrar för andra frågor där vi kanske tycker att det är bra med kommunalt veto, till exempel i fråga om uranbrytning. Jag undrar om ministern tror att borttagandet av det kommunala vetot kommer att öka acceptansen hos de medborgare som får ett vindkraftverk placerat framför köksfönstret. 49 Miljöminister (C): Jag hör nu att säger väldigt att han är orolig. Jag tror att det vore bra med mindre oro och i stället lite mer säker hantering av att få fram vindkraft som är bra för miljön och bra för klimatet och som dessutom är trygg, säker och bra för den svenska energiförsörjningen. Då ska vi inte börja med att ta bort det kommunala vetot, utan vi ska börja med att självklart uppmana den kommunala sektorn att ta ansvar för det viktiga kommunala självstyret, skynda på planer och se till att stå för givna besked. Har man i en områdesplan pekat ut ett område som lämpligt för vindkraft ska man också stå för det. Det är hederligt, bra och konsekvent den dag då ansökan kommer. Man ska inte i utpressningssyfte hota med ett nej för att försöka få pengar. Gör man det skadar man det kommunala självstyret. Jag vill inte skada det, och jag uppmanar den kommunala sektorn att inte göra det. Jag är övertygad om att majoriteten av kloka kommunalpolitiker vill hjälpas åt för att åstadkomma detta. I detta anförande instämde (S). Det operativa ansvaret för informationssäkerheten 50 (FP): Min fråga till försvarsministern gäller ansvaret för operativ ledning i samband med det som med olika benämningar kallas infokrig, telekrig eller e-krig. Enligt Försvarsdepartementet är ansvaret för området informationssäkerhet uppdelat mellan inte mindre än sex myndigheter. Dessutom anger Försvarsdepartementet ytterligare fem aktörer i samhället med tydlig inriktning på informationssäkerhetsfrågor. Informationssäkerhet är ett omfattande begrepp och innehåller givetvis skydd för information som är såväl hemlig som icke-hemlig, skydd mot virus och så vidare. Men i fråga om operativt ansvar vid en aktiv attack från en annan nation eller en IT-mässigt väl angripare undrar jag om försvarsministern tydligt kan ange var det operativa ansvaret ligger i försvaret av den nationella IT-infrastrukturen. Är det ansvaret civilt eller militärt? 51 Försvarsminister (M): Först vill jag uppmärksamma på att sedan regeringsskiftet har en ny IT-minister som bär det övergripande ansvaret i de här frågorna. Det innebär att en god del av ansvaret har lämnat mig och gått över till den nya IT-ministern. Likväl kan jag säga att svaret på en del av de frågor som ställdes här kom in så sent som i går, då några av mina myndigheter redovisade svar på ett antal uppdrag som vi hade gett dem. Jag kan säga att beredningen ännu inte är avslutad, eftersom svaren kom in i går. Vi har bland annat bett MSB, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, att ge förslag på hur en säker digital informations- och kommunikationsinfrastruktur för myndigheter, kommuner och landsting kan skapas, ta fram en nationell plan som klargör hur allvarliga IT-incidenter ska hanteras och ta fram ett system för en obligatorisk IT-incidentsrapportering för statliga myndigheter, att bättre bedöma omvärldsutvecklingen, att föreslå för enskilda myndigheter att man kan anlita FRA för IT-säkerhetsanalyser och att lämna förslag på hur ett tekniskt detekterings- och varningssystem för samhällsviktig verksamhet och kritisk infrastruktur kan införas och hur det ska se ut. Det är alltså väldigt mycket arbete som just nu har gjorts och som pågår i detta ärende. 52 (FP): Tusen tack för svaret! En relevant följdfråga är om Försvarsmakten har resurser för att aktivt bistå och inte bara ge råd till exempelvis datanätsoperatörer eller elleverantörer, om de skulle ställa frågan till Försvarsmakten under en pågående IT-attack. 53 Försvarsminister (M): Först vill jag säga att vi i har en ansvarsprincip som innebär att den som bär ansvar för en verksamhet i vanliga tider också bär ansvar för samma verksamhet i kristider. Det är alltså inte så att vi flyttar ansvaret generellt. Det viktiga är att se att ingen kedja är starkare än sin svagaste länk, det vill säga såväl statens myndigheter, vi själva, , kommuner, landsting och offentliga aktörer som privata aktörer och företag måste själva se till att ha en tillräcklig nivå på skydd i den egna verksamheten. Annars kan jag säga att en angripare som i det här fallet utför en IT-attack kommer att gå på den svagaste länken och därigenom skada hela systemet. Jag nämnde tidigare att det inte i första hand är Försvarsmakten utan FRA som har teknisk kunskap och kan hjälpa inte minst offentliga aktörer. Men jag tror att vi måste jobba mer långsiktigt för att skapa lägstanivåer för IT-säkerhet, inte minst i offentlig verksamhet. Jag kan uppmana frågeställaren: Ställ just denna fråga till den minister som har det breda ansvaret för IT-frågor inklusive säkerhetsfrågor, nämligen ! Amerikanska ambassadens övervakning av svenskar 54 (V): Jag har en fråga till som ansvarar för allmänpolitiska frågor. Efter uppgifter om att svenskar ska ha övervakats av pågår nu en utredning. Nya uppgifter för oss i är att de personer som lämnat uppgifter och övervakat svenska medborgare för räkning varit kallade till förhör hos åklagaren. Det rör sig om ett tiotal personer. Dessa personer påstår att de inte kan säga någonting på grund av tystnadsplikt. Det innebär, konkret, att brott mot svenskar i inte kan utredas. Frågan jag vill ställa till ministern är: Tänker regeringen agera? 55 Närings- och energiminister (C): Det är en viktig fråga. Men det är också en viktig principiell hållning att så länge utredningen pågår måste få ta ansvar för just detta. Det här var också en nyhet för mig , i nyheterna. Det som är viktigt att säga är att vi måste få fram all den information som krävs för att vi ska kunna göra rätt bedömning. Den amerikanska ambassaden har ändå meddelat att man är beredd att bistå med rätt kunskap, för man vill också reda ut hur det här har fungerat. Det är väl den bästa signalen, tycker jag, från den sidan, att man vill skapa klarhet. Och man vill ge tydlighet i vad som faktiskt har skett. 56 (V): Ja, visst har sagt att man vill hjälpa till. Men har åklagaren problem i fallet, med att de hävdar sin sekretess eller tystnadsplikt. Han säger också i intervjun att det försvårar utredningen. Man får inte fram det man vill. Det vi vill veta från sida är hur regeringen har tänkt agera i den här frågan. Kommer regeringen exempelvis att skynda på, så att man får möjlighet att upphäva denna sekretess, så att vi får klarhet i det här? 57 Närings- och energiminister (C): Om jag har följt nyhetsrapporteringen rätt har det inte kommit någon sådan förfrågan. Kommer det en sådan förfrågan är vi naturligtvis beredda att behandla den. Men jag har inte uppfattat det som att det har kommit en förfrågan från om att man vill göra just det. Jag konstaterar också i rapporteringen att den amerikanska ambassaden vill redovisa och vill bringa klarhet i detta, och jag tror att vi alla vill få reda på vad som faktiskt har hänt. Vi har en lagstiftning som ska följas. Vi har tydliga regler för hur man ska bete sig på svenskt territorium. Då har vi också rätten att se till att de upprätthålls. Jag har inte uppfattat det som att det har kommit någon förfrågan, men den dag den kommer är vi naturligtvis beredda att titta på den. Då får man behandla det. 58 (S): har det gått kom med sin rapport om barnfattigdom. Den fick stor uppmärksamhet. Den uppmärksammades för att den visade att antalet barn som lever i fattiga miljöer nu ökar. Det ger oss alla en påminnelse om att livet och uppväxtvillkoren ser olika ut, trots ambitioner om att vårt välfärdssystem ska sträva efter att ge goda förutsättningar oavsett social och ekonomisk bakgrund. Det handlar om både förskola och skola som delvis har en kompensatorisk uppgift. Att barn lever i fattiga miljöer handlar förstås inte om att de själva har en låg inkomst utan om att föräldrarna har låg inkomst eller ingen alls. Det beror i sin tur på att våra trygghetssystem inte garanterar någon trygghet för den som är arbetslös eller sjuk, att utbildningsplatserna är för få, att den som behöver skola om sig inte får någon plats och så vidare. Det beror på regeringens politik, där man genom gigantiska skattesänkningar till dem som redan har jobb har ökat skillnaderna snarare än minskat dem. Var är förslagen som minskar skillnaderna i samhället och i förlängningen minskar barnfattigdomen? Det vill jag fråga . 59 Statsrådet (KD): Detta är en angelägen fråga som vi har haft en särskild debatt om i . Den förtjänar att uppmärksammas igen. Vi är en regering som bekämpar fattigdom, och vi vet att det bästa sättet att få en ökad inkomst är att få ett arbete. Därför gör vi allt vi kan för att öka möjligheten till arbete i vårt land. Vi har också lyckats väl. Det är många som har en sysselsättning, många fler än vad det var när vi övertog regeringsmakten. Vi har alldeles färsk statistik från , , som exempelvis visar att andelen barn till ensamstående förälder med låg disponibel inkomst har minskat , från till . Det är glädjande siffror. Också de som inte förvärvsarbetar har fått en högre inkomst 2009 jämfört med . Och för gruppen arbetslösa, sjuka och pensionärer är det en 2,7-procentig höjning mellan de här två åren. Vi är inte nöjda. Jag är allra mest intresserad av att titta på den grupp som befinner sig i långvarigt ekonomiskt utanförskap, för där drabbas verkligen barnen. 60 (S): 7 ½ procent av befolkningen är arbetslösa. Det är 1 ½ procent mer än 2006. Det går bättre rent ekonomiskt, och det utrymmet kan man använda på olika sätt. Man kan ägna sig åt tillväxtskapande insatser, såsom fler utbildningsplatser, infrastruktursatsningar, bostadsbyggande och mycket annat. Jag beklagar att regeringen ska använda utrymmet till ännu fler skattesänkningar. Och de skattesänkningarna ska gå till människor som redan har jobb, till människor som redan har goda inkomster. Ambitionen om full sysselsättning ska naturligtvis finnas. Som socialdemokrat har jag den som mitt allra högst ställda mål. Men det går inte att tro att är arbetslösa och att vi därmed kan ha trygghetssystem som inte svarar upp mot det faktum att det alltid finns människor som är i behov av starka trygghetssystem. Jag beklagar den prioritering som regeringen gör, skattesänkningar till dem som redan har. 61 Statsrådet (KD): Antalet sysselsatta har ökat. Andelen som befinner sig i arbetskraften har blivit större, därav den procentuella förändringen. Skattesänkningar är ett sätt att få fler människor i arbete. Det säger i stort sett alla bedömare. De skattesänkningar som regeringen har gjort har varit framgångsrika när det gäller att fler människor ska få arbete. befinner sig i en enormt lycklig situation jämfört med många andra europeiska länder just . Vi har fler sysselsatta. Sysselsättningen ökar mest i vårt land, jämfört med alla andra europeiska länder. Det är en fantastisk lycklig situation, som jag också hoppas att uppskattar. Sedan behöver vi jobba långsiktigt med strukturella frågor, också i form av att fler ska ha en fullföljd utbildning. Jag är personligen djupt bedrövad över att så många lämnar skolan utan fullständiga betyg. Detta är ett resultat av en långvarig socialdemokratisk skolpolitik. Vi håller nu på att vända skutan. Det är en viktig förutsättning för att få en bra framtid för dagens barn. Dessutom gör vi saker ekonomiskt för att stödja dem som befinner sig i ekonomiskt utanförskap, inte minst de ensamstående, där vi nu höjer bostadsbidraget . Insatser mot diktaturen i 62 (M): Min fråga är till försvarsminister . Det är många som tar del av den kamp för frihet och förändring som pågår i norra . Och vi ser att det i både och åtminstone finns möjligheter och förutsättningar för att det ska kunna bli något bättre. I däremot har vi en diktator som snarare verkar ta ett än hårdare grepp om sin befolkning. Han drar sig inte ens för att flygbomba sina egna medborgare, och det är givetvis något som vi demokratiska länder på olika delar av jordklotet måste ta på allra största allvar. Det här övervåldet fortsätter, och har jag sett att ICC, den , har beslutat att inleda en undersökning mot diktator. Jag har således en fråga. Om det här övervåldet nu fortsätter och internationella samfundet bestämmer sig för att man ska ingripa i undrar jag: Hur ser möjligheter att ställa upp med både internationella fredssoldater och civilt bistånd ut i det här läget? 63 Försvarsminister (M): Just i detta , när vi möts i , har vi ett svenskt Herculesplan på , på väg till för att hjälpa till i den samlade evakueringen av EU-medborgare. Vi har också bidragit med svensk sjukvårdsutrustning. Det sker ju ett tryck som skapar flyktingströmmar ut ur landet. Och människorna behöver tas om hand när och om de kommer ut ur landet. Sedan tror jag att det är viktigt att konstatera situationens allvar, precis som frågeställaren lyfte fram. Det är sannolikt tusentals döda i detta land. Det är en mycket allvarlig situation. Det har redan inletts internationella utredningar. Jag tror dock att man ska vara något försiktig med att tro att det finns militära lösningar i detta. Det finns i det här läget inget mandat från eller någon enighet i det internationella samfundet om att det är vägen. Vi vet också att såväl som möjligen Afrikanska unionen har intresse av att bidra till en lösning i det här avseendet. Detta är alltså mitt svar. står alltid berett att inte minst göra humanitära insatser, och vi deltar löpande i andra internationella insatser när världssamfundet kallar, men just där är vi inte just . 64 (V): I ett pressmeddelande med rubriken , men vad vill ? från vd och vice vd, respektive , skriver man: I själva föreställningen om armlängds avstånd mellan politiken och public service ligger att public service inte är instrument för att förverkliga ett visst politiskt partis mediepolitik. Det krävs en bred parlamentarisk samverkan i hela processen: från utredningsdirektiven och utredning till den public servicepolitik som slutligen röstas igenom i . Avser kulturministern att bjuda in oppositionen att vara med och påverka utredningsdirektiven och tillsätta en parlamentarisk utredning där samtliga partier deltar? Kommer kulturministern att verka för att det blir en brett förankrad parlamentarisk process som sträcker sig ända till det slutliga beslutet ? 65 Kultur- och idrottsminister (M): Som jag nämnde vid en tidigare fråga arbetar vi nu med direktiven. Jag har tidigare i ett tal bland annat för Spelplanen beskrivit att jag självklart kommer att bjuda in oppositionen att diskutera direktiven. Huruvida utredningen blir en parlamentarisk utredning eller en expertutredning är vi ännu inte klara med, men det kommer jag att återkomma till. 66 (V): Framtiden för public service är en av de stora demokratifrågorna. Det är viktigt att regering och riksdag på alla sätt tar ansvaret att säkra den publicistiskt drivna journalistiken som en demokratisk motvikt till den alltmer genomkommersialiserade medievärlden. Det är också viktigt att avvisa förslag till skattefinansiering av public service, eftersom skattefinansiering betyder att man går ifrån den demokratiska principen om armlängds avstånd mellan public service och politiken. Delar kulturministern denna uppfattning? 67 Kultur- och idrottsminister (M): Jag kan dela uppfattning så långt att public service har en väldigt viktig uppgift, inte minst i ett demokratiskt samhälle där vi också har stora krav på en nyhetsrapportering från utlandet, en rapportering från hela och det fördjupade arbete som public service gör när det gäller kultur, drama och förvisso också sport. Jag delar däremot inte den negativa synen på de kommersiella mediekanalerna, i synnerhet inte eftersom vi nu har fått ett bredare utbud än vad vi har haft tidigare, särskilt när vi hade ett monopol och bara tillgång till och . Det är riktigt att armlängds avstånd är viktigt, men icke desto mindre är det som ska avgöra vad som ska vara de tre programbolagens Utbildningsradion, och uppgift. agerande vid klimatmötet i 68 (S): Jag vill rikta min fråga till miljöminister . Jag vill veta vad tänker göra för att återupprätta förtroendet för sig själv och regeringen när det gäller klimatfrågan. I nu gällande budgetproposition står det i skrift: Under svenskt ordförandeskap i EU drev framgångsrikt på för att få fram ett ökat stöd till utvecklingsländerna. Det här har visat sig, inte bara i oppositionens kritik, vara en mycket skev bild av historieskrivningen. Det är nästan så att jag skulle drista mig till att säga att den är osann. Rapporterna från Wikileaks och konstaterar att samarbetade i det fördolda med och i och med det svek utvecklingsländerna inför klimatmötet i . Varför försöker regeringen ändra historieskrivningen? Varför tar man inte ansvar för sin egen roll i misslyckandet på mötet i ? Varför tar man inte ansvar för att vi faktiskt har tappat av kamp mot den globala uppvärmningen? Det är mänskligheten som förlorar på det här. 69 Miljöminister (C): Först ska jag be att få tacka för det kraftfulla stödet när det gällde mitt svar om vindkraften. Det tycker jag var mycket bra. Sedan förstår jag att förtroende för mig snabbt har raserats. verkar det vara på bottennivå, och det hotar till och med något av mänskligheten. Men om vi mildrar tonläget något kan jag bara lugna utan att jag kommenterar ; regeringen gör som bekant över huvud taget inte det med att den bild som har gett är fullständigt felaktig. Den faller också på sin egen orimlighet. Vi var mycket tydliga hela vägen i att måste höja sitt bud och göra en mycket större insats.