prot · GZ0951 · 2011-12-19 00:00:00 — Det gäller också det som miljöministern tog initiativ till här i med anledning av EU:s arbete med Färdplan 2050. Vi har höga miljömål. Vi har höga ambitioner om det fossilfria samhället. Vägen dit måste vara systematisk, långsiktig och byggas med ekonomiskt hållbara förtecken. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. 91 (V) replik: Vi var ju båda i , . Jag vet inte om du också hade möjlighet att lyssna på tillsammans med och andra som har ingått i den arbetsgrupp inom FN som har arbetat just med klimatfinansiering. Det här med klimatfinansiering var ingenting som uppfanns i , utan redan vid klimattoppmötet i talade man om vikten av att de rika länderna förde över resurser till de fattiga. Det står inskrivet i klimatkonventionen. Det är egentligen den bärande punkten i den internationella klimatpolitiken förutom att vi måste minska utsläppen. Vid Balitoppmötet togs det fram en Baliplan där det tydligt slås fast att det måste vara nya och additionella medel. När och andra pratade sade de till exempel att man kan ha en Tobinskatt, en avgift på internationella valutatransaktioner, att man kan ha en avgift på upptagandet av fossila bränslen och att man kan ta en del av intäkterna från handeln med utsläppsrätter. krävs det att länderna svarar på detta. De här förslagen kom egentligen från den här arbetsgruppen. Flera länder har gjort konkreta inspel och ställer sig bakom flera av de här finansieringsmekanismerna. En del ställer sig bakom alla, som till exempel. Vad säger du, ? 92 (KD) replik: Ja, jag hade, precis som , förmånen att vara på seminarium där bland annat och flera andra var engagerade på olika sätt. Det som sades där var att det finns ett antal möjliga mekanismer att använda sig av. Han sade också: Som gammal finansminister vet jag att det här måste vara förankrat, tydligt och klargjort innan man kan sätta någonting i sjön. Jag tror att kommer att gå i bräschen för de diskussioner som förs inom EU-kretsen när det gäller vad som ska vara vår position. Detta tangerar en annan diskussion som har förts av kollegerna här tidigare. Vi har CO2-beskattningen här i landet som ett mycket bra verktyg som fler skulle kunna använda sig av. Vi har lovat att vi ska vara med på ett mycket aktivt sätt och se till att den fond som ska byggas upp och fattades äntligen beslut om att det ska bli skarpt läge för en uppbyggnad av denna kommer på plats. Efter det, när vi vet hur strukturen ser ut, fattar vi i typisk svensk ordning beslut om vilka resurser vi ska avsätta. Jag är övertygad om att alliansregeringen och vår miljöminister kommer att vara pådrivande i det arbetet både här i kammaren och i EU-kretsen. 93 (V) replik: Låt mig säga så här: Vi i tycker att en Tobinskatt är jättebra. Vi tycker att en avgift på fossila bränslen är jättebra. Vi tycker att det är jättebra att man öronmärker delar av intäkterna från utsläppshandeln. Vi har till och med med det i vårt budgetförslag. Vi gör inte som den här regeringen och tar dessa 1,3 miljarder, som intäkterna från utsläppshandeln snart kommer att generera, och finansierar skattesänkningar med dem. Vi är väldigt tydliga. Flera andra länder är också väldigt tydliga. Det som menar är att det krävs att fler länder kommer ut på banan. Jag har frågat och , och frågar jag dig, . Jag frågar representanter för den sittande regeringen: Vilka finansieringsalternativ stöder den här regeringen? Snälla, ge er ut på banan så att vi kan få dem på plats . Jag får bara ett allmänt å ena sidan och å andra sidan till svar. frågar jag dig igen, : Vilket av de här tre alternativen tycker är bra? Tycker ni kanske att alla tre är bra? Varför öronmärker ni inte intäkterna från utsläppshandeln så att de går direkt till klimatåtgärder? 94 (KD) replik: Jag dristar mig till att citera ett tv-program som jag såg . Typiskt svenskt lagom, sade de amerikaner som var hemma i . Det är väl så. Typiskt svenskt lagom är att inte lova innan man vet vad det är man ska lova. Det gäller att se vilka möjligheter som finns. Jag har precis sagt att CO2-skatt är ett verktyg. Jag vet att både finansministern och statsministern inte har uteslutit att den kan få förändrad effekt också i . Jag är personligen tveksam till en Tobinskatt, men jag är inte rädd för att testa alla de här sakerna och väga dem emot andra förslag när vi kommer så långt. Vi öronmärker i princip inte i denna kammare när det gäller vår budget. Resurserna kan dock komma fram ändå. 95 (S): har världens mest ambitiösa klimatpolitik. Det har vi hört företrädare för den borgerliga regeringen säga , senast under statsministerns frågestund . Då sade : kanske är det land som har de mest och bäst utvecklade klimatprogrammen i världen. Det är lite mer nedtonat . Det har rapporterats om hur den svenska klimatpolitiken har urholkats, men det är fortfarande samma självbild som världsbäst, som går före och leder och som står som exempel för andra länder i världen. Det är dags att komma ned på jorden. Dagens statistik visar att även utsläpp ökade . Det bisarra i att vi inte ens fick veta det förrän ska vi inte ens prata om. Att det, som regeringen hävdar, inte behövs några ytterligare åtgärder för att minska utsläppen känns väldigt verklighetsfrånvänt sett mot bakgrund av dagens siffror. Siffrorna får vi antagligen vänta på till, men det finns egentligen inget som säger att de skulle se ljusare ut. Man kan invända och säga att det här beror på konjunktursvängningarna, och visst är det så. Men den här regeringen och de borgerliga ledamöter som har varit uppe i debatten företräder uppfattningen att tillväxten ska frikopplas från utsläppen, och det har de alltså misslyckats med. Sist, när vi hade en ganska dramatisk minskning av utsläppen, lät det inte så. Då var det den här regeringens förtjänst. Man kanske ska hålla sig till en version av sanningen. Jag menar att tron på frikopplingen mellan tillväxt och utsläpp, eller för den delen resursanvändning, är naiv. Jag tycker att den diskussionen borde föras på allvar. Det går att även inom tillväxtekonomin prioritera vad man vill satsa pengar på och vad som ska växa. Där kan man verkligen ställa sig frågan hur de borgerliga partierna tänker när de prioriterar en ökad privatkonsumtion framför offentliga investeringar och offentlig konsumtion. Det vore bättre för såväl svenska jobb som miljön och folkhälsan att göra annorlunda. Det jag egentligen begärde ordet för att prata om är en skrivelse från regeringen som ligger inlagd i det här betänkandet. Skrivelsen är ett svar på den granskning som genomförde av klimatinsatser utomlands, det vill säga statens köp av utsläppskrediter inom ramen för CDM och JI, de flexibla mekanismerna inom Kyotoprotokollet. framför kritik framför allt när det gäller de oklara målsättningarna och därmed den oklara uppföljningen av uppköpet av krediter. Till att börja med har regeringen inte upprättat någon plan för hur utsläppskrediterna ska bidra till att det svenska miljömålet uppnås. Det saknas en bana som visar hur utsläppen ska minska . menar också att det inte görs tillräckliga riskanalyser avseende bland annat korruption. Vi anser att regeringen ska återkomma med en plan med årsvisa utsläppsminskningar och hur de ska fördelas mellan inhemska åtgärder och uppköp av CDM-krediter. En sådan plan måste också redovisas fördelad över olika sektorer med sektorsvisa mål. Det är något som inte är tillgodosett i regeringens skrivelse. Regeringen framför i sin skrivelse att uppköp av CDM-krediter är mer kostnadseffektivt än att minska utsläppen på hemmaplan. Det menar vi saknar täckning i . De kommer fram till att det kan vara det och att det sannolikt är så på kort sikt, men de skriver att det är svårt att göra rättvisande jämförelser. De skjuter även in invändningen att åtgärder i ofta är bestående medan utsläppskrediter bara kan tillgodoräknas . Vi menar att man i samband med detta också måste se att åtgärder på hemmaplan i många fall genererar arbetstillfällen och momsintäkter och anser att regeringen därför bör återkomma med en uträkning av kostnadseffektiviteten där även de aspekterna vägs in. En mer generell kritik av CDM-systemet som varit rätt omfattande gäller problemet med additionaliteten i projekten. Hela poängen med systemet är ju att de utsläppsminskningar som genereras ska vara sådana som inte hade kommit till utan den. Stark kritik har riktats mot de CDM-projekt som handlar om att förstöra industrigaser som HCFC-22. Det har enligt kritiken inneburit ett missbruk av systemet eftersom det blivit lönsamt med produktionsprocesser som skapar den restprodukten. Dessa projekt står för en stor del av utsläppskrediterna inom CDM-systemet. Även har sådana i sin portfölj, men man har meddelat att de inte kommer att tillgodoräknas. Vi välkomnar så klart det beskedet men menar att det finns anledning för regeringen att skärpa kontrollen av projekten och deras additionalitet, särskilt då dessa krediter med regeringens politik ska stå för en tredjedel av de svenska utsläppsminskningarna. Också där vill vi, fru talman, tydligt markera att vi tar avstånd från regeringens klimatpolitik. Vi menar att de mål vi sätter upp för utsläppsminskningar i ska gälla minskningar i just , inte att en tredjedel ska ske genom uppköp av CDM-krediter, vilket är regeringens politik. Den åsikten delar vi med . I den färdplan som lades fram för ett konkurrenskraftigt, koldioxidsnålt 2050 räknas målen om utsläppsminskningar som inhemska. Som jag sade tidigare ifrågasätter vi påståendet att utsläppsminskningar genom CDM-krediter skulle vara mer kostnadseffektivt än åtgärder på hemmaplan. Det saknar ordentligt stöd i , och effekter på sysselsättning vid inhemska åtgärder vägs inte in i uträkningarna. Vi menar att regeringens strategi hämmar den svenska utvecklingen. Vi måste öka omställningstrycket i och stimulera svensk teknikutveckling. Regeringen måste öppna dörren för det gröna race som har påbörjats i världen. Där har vi inte en chans om vi inte investerar och använder styrmedel här hemma. Det handlar om att såväl minska utsläppen som värna svenska jobb och svensk välfärd. Därför måste man byta spår. Vi utesluter inte internationella insatser, tvärtom är det helt nödvändigt att tar sitt ansvar också internationellt och är med och bidrar till utveckling och tekniköverföring till utvecklingsländerna, men det ska inte räknas av mot det svenska utsläppsmålet. Jag vill avsluta med att yrka bifall till reservation 2 i betänkandet. 96 (FP): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga motioner. Jag kommer att specifikt beröra Uppföljnings- och utvärderingsgruppens arbete, vilket varit mycket spännande. Jag tänkte i nästa debatt beröra utgiftsområde 23 och väljer att beröra de frågorna även här. Bestämmelserna om utskottens uppföljning och utvärdering finns numera i regeringsformen för att markera den vikt som läggs vid uppföljningen. I utskottens beredning av ärendena ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut. Uppföljning och utvärdering av riksdagsbesluten ingår i granskning av rikets styrelse och förvaltning. Jag sitter i Uppföljnings- och utvärderingsgruppen i miljö- och jordbruksutskottet och vill påtala att det är ett mycket givande uppdrag. Jag vill rikta ett tack till gruppen, till ordföranden och inte minst till de tjänstemän som genom utredningar och sedan i skrift bidrar till att dessa uppföljningar sammanställs. Det har varit oerhört intressanta och givande diskussioner när det gäller att följa vad som sker inom de olika utgiftsområdena. Miljö- och jordbruksutskottet beslutade att genomföra en uppföljning av statens insatser för biologisk mångfald i rinnande vatten. I betänkandet finns en redogörelse. Uppföljningen har inriktats på att studera ansvarsfördelningen mellan olika aktörer när det gäller biologisk mångfald i rinnande vatten i samband med vattenkraft, dammar och regleringsmagasin. Utskottet beslutade att publicera uppföljningsrapporten med titeln i rinnande vatten och vattenkraft en uppföljning i rapportserie. Det har varit mycket stort intresse från allmänhet, medborgare, organisationer och föreningar att följa detta arbete. Miljö- och jordbruksutskottet har som fortsättning på föregående års uppföljning beslutat att följa upp och analysera regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård . Några av de områden som berörts är kemikalier, havsmiljö, hållbara städer och klimat. Vad gäller kemikalier var också inne på hur viktigt det området är. Det handlar om att lyfta upp några punkter där det finns specifika synpunkter från gruppen. Det finns en tillfredsställelse med att tillsynen ökats, att det startats samarbetsprojekt och att regeringen löpande följer utvecklingen av insatserna och resultaten av dessa samt att det redovisas för . Det är också viktigt att satsningarna följs upp och utvärderas, att uppnådda resultat redovisas för och bedöms i förhållande till mål och kostnader. Också havsmiljöarbetet är viktigt, och det är viktigt att fortsatt är pådrivande och målinriktat i havsmiljöarbetet. Det är nödvändigt att fisket bedrivs på ett långsiktigt hållbart sätt, och det är fortsatt angeläget att åtgärder vidtas mot utkast av fisk. Vad gäller hållbara städer finns ett ökat intresse för hållbar stadsutveckling. Det handlar om långsiktighet men också om att ta till vara de erfarenheter som framkommit. Klimatet har många berört i debatten , och här gäller det att utveckla återrapporteringen och att överskott underställs för beslut. Det finns således många viktiga områden, och jag skulle vilja framhålla att det är ett intressant material att ta del av. Många utskott arbetar med uppföljningar, men miljö- och jordbruksutskottet har dessutom lång erfarenhet av att följa olika områden. Det är lärorikt att stanna upp och blicka ut över de åtgärder som vidtagits. Viktigt är att får en återrapportering. När det gäller rinnande vatten fanns det ett antal synpunkter som kom från uppföljningsarbetet, exempelvis att samarbetet och samverkan mellan myndigheterna behöver utvecklas, att det är viktigt att uppmärksamma kompetens- och resursbehoven, att det saknas fiskvägar vid många vattenkraftverk, att det behövs ett intensifierat arbete med tillsyn och omprövning av vattendomar för att bevara och återskapa biologisk mångfald i rinnande vatten. Det är viktigt att fortsätta utvecklingen av vattenförvaltningen samt att hantera vattenkraftsrelaterade frågor. Det har varit mycket lärorikt, och det här är ett sätt för mig att lyfta fram uppföljningsarbetet och tala om hur viktigt det är. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 12 § Areella näringar, landsbygd och livsmedel Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2011/12:MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel (prop. 2011/12:1 delvis). 97 (S): För sedan fick jag frågan: Vad tänker du på när du hör ordet bonde? Mitt svar och det första jag kom att tänka på var bra mat. På något sätt är väl det en idealbild som dyker upp. På något sätt vill vi ju att jorden, skogen, havet, vårt ekosystem ska producera bra mat och rent vatten. Men tyvärr är det inte fallet. När vi socialdemokrater fokuserar på mervärden som högt ställda krav på djurskydd och god miljömässighet är det att ta ansvar för nuvarande och kommande generationer, för en hållbar värld. Det är för oss ett sätt att rusta jordbruk, skogsbruk och landsbygd för att kunna konkurrera på världsmarknaden. Om svenska produkter ska tilltala konsumenterna måste de ha kvaliteter som gör att de just för att de är tillverkade i har ett ökat marknadsvärde. Vi menar att det är så vi säkrar en värdeburen tillväxt och arbetstillfällen i de gröna näringarna. Jag beklagar att den ansvarige landsbygdsministern inte synes ha möjlighet att närvara i kammaren för att diskutera detta viktiga område. Om jag ska vara lite elak kan jag väl säga att det kan vara ett symtom på den passivitet som vi tycker präglar den sittande borgerliga regeringen. I Socialdemokraternas budgetmotion konstaterar vi att behöver en ny färdriktning. Vi vill ha ett hållbart samhälle där välfärd och möjligheter kommer alla till del. Vi vill utveckla mot ett mer modernt och framåtblickande samhälle. Vi har högre ambitioner för . De borgerliga partierna har i finansutskottet ställt sig bakom den ram för utgiftsområde 23 som vi nu debatterar. Beslut om samtliga anslag inom ett utgiftsområde ska enligt budgetprocessens regler fattas genom ett enda beslut. Vårt förslag på det här området överstiger denna nivå och kan därför inte formellt tas upp till behandling. Vi vidhåller dock vår uppfattning och anser att anslaget inom utgiftsområde 23 borde ha utökats med , som framgår av vår kommittémotion MJ376 och vårt särskilda yttrande i detta betänkande. Jag vill här ta tillfället i akt att berätta mer om vilka beslut vi hade önskat att riksdag beslutat om. Det breda svenska jordbruket har flera, men framför allt två stora utmaningar, dels att kunna konkurrera i en allt tuffare internationell konkurrens, dels att minska sin klimatpåverkan och kemikalieanvändning och producera bra mat. Vi hade gärna sett att tagit större ansvar på hemmaplan för den omställningen. Vår uppfattning är att den stora majoriteten av våra brukare av både jord och skog vill ställa om till ett mer hållbart brukande. De goda krafterna behöver stödjas. Vi föreslår därför att skatten på handelsgödsel återinförs. Handelsgödsel bidrar till klimatförstöringen eftersom det orsakar utsläpp av dikväveoxid, en lustgas som är en 300 gånger starkare växthusgas än koldioxid. Eftersom vi föreslår ett återinförande av handelsgödselskatten föreslår vi naturligtvis att återföringen på behålls. Det menar vi är att ta ansvar. Vi menar att det finns en poäng med att använda medel från miljöstyrmedel till investeringar som också leder till minskade utsläpp. Då kan åtgärderna få dubbel effekt. Regeringen föreslår sänkta kontrollavgifter för den statliga veterinärkontrollen på slakterierna. Det är ett synnerligen oklokt sätt att hantera våra gemensamma pengar. Den dåliga konkurrensen i den svenska slakteribranschen gör att vi anser att det är tveksamt om de 90 miljonerna verkligen kommer att ge avsedd effekt. Det råder också stor osäkerhet om huruvida denna statliga subvention kommer att komma bonden eller konsumenterna till del. Vi avvisar den därför. Vi tycker att det är klokare att i stället använda pengarna på följande sätt: Vi vill tillföra för att främja produktion, konsumtion och handel med ekologiska produkter. Vi socialdemokrater har som mål att av marken ska vara ekologiskt odlad 2020. Det kräver ett större engagemang. har köttkonsumtionens påverkan på klimatet uppmärksammats. Globalt orsakar köttproduktionen större utsläpp av växthusgaser än transportsektorn. För ett hushåll utgör maten på tallriken en tredjedel av hushållets klimatpåverkan, och en stor del av denna kommer från köttet. Vi socialdemokrater konstaterar att en måltids klimatpåverkan halveras om den är vegetarisk. Vi ser möjligheter med att offentliga verksamheter kan och ska kunna gå före genom att upphandla och erbjuda ekologiska produkter och genom att introducera vegetariska alternativ. På så sätt bygger vi en hemmamarknad för det ekologiska jordbruket och minskar vår klimatpåverkan. Vi vill därutöver förstärka anslaget till bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar med . Det skulle kunna underlätta att det blir handling av den handlingsplan kring EHEC som lades fram av flera myndigheter 2008 men som inte lett till något intresse från regeringens sida. Vi menar därutöver att rovdjurspolitiken är beroende av att det ersättningssystem som finns fungerar. Det gör det inte . Kritiken är hård. Vi vill därför tillföra till rovdjursskadeersättningen. Vi står bakom regeringens förslag om en djurvälfärdsersättning till grisuppfödarna, eftersom denna lösning har dubbel effekt. Förutom förbättrad lönsamhet förhindrar den också urvattning av det svenska mervärdet, eftersom stöd ges till åtgärder som går utöver svensk lagstiftning. Men vi ser mycket allvarligt på att regeringen finansierar förslaget genom att sänka miljöersättningarna i landsbygdsprogrammet. Vi menar att det kan få stora konsekvenser för den biologiska mångfalden på landsbygden. Därför förstärker vi anslaget för miljöersättningarna med i svensk egenfinansiering. Det gör att får ökat stöd för miljöersättningar från EU med motsvarande belopp, vilket betyder i miljöersättningar till lantbrukare. En förändrad kemikalieanvändning och god miljömässighet är viktiga mervärden, men det gäller också djurskyddet. Att urholka dessa politikområden, vilket den passiva borgerliga regeringen faktiskt gör, är att urholka det svenska mervärdet och långsiktigt även den svenska konkurrenskraften. Det behövs en stark djurskyddstillsyn som bygger allmänhetens förtroende för mervärdet. På många ställen görs inga planerade kontroller. Vissa länsstyrelser har inte ens resurser till de akuta kontrollerna. Vi menar att regeringen omgående behöver göra en översyn av systemet och återkomma till med en plan för hur djurskyddet ska kunna upprätthållas. Länsstyrelserna bör få förstärkta resurser, och vi menar att kontrollavgifterna kan återinföras för att finansiera en ökad tillsyn. Lika viktigt som att odla mervärdena är att synliggöra för konsumenterna vilka produkter som är svenska, både i livsmedelsbutiken och i restaurangen. Vi vill ha en obligatorisk ursprungsmärkning och menar att det är ett klokt sätt att få fler som väljer att köpa det som är producerat i . Vi är kritiska till att regeringen stoppade utgivningen av information kring matens klimatpåverkan. Vi anser att det är rimligt och viktigt att en svensk myndighet med ansvar för livsmedel får informera medborgarna i landet om den klimatpåverkan som vår konsumtion har. De reviderade råden behöver publiceras. behöver en långsiktig livsmedelsstrategi för vilken matproduktion som ska ske i och hur den ska anpassas till klimatåtagandena och klimatförändringen. Den svenska livsmedelsproduktionen fortsätter att minska i förhållande till konsumtionen. står inför ett allvarligt problem med vår självförsörjningsgrad i en värld där efterfrågan på livsmedel hårdnar. Inget EU-land har så låg självförsörjningsgrad som . En livsmedelsstrategi behöver utformas i ljuset av att vi stöder en fri marknad och minskade subventioner. En utredning behöver tillsättas som kan svara på vad samhället kan vidta för åtgärder på kort och medellång sikt. Den bör också överväga om behöver ha ett långsiktigt livsmedelssäkerhetsmål. Det regeringen genomför under namnet det nya matlandet bör helt enkelt enligt vår mening omvärderas och ersättas med ett arbete för att ta fram en långsiktig livsmedelsstrategi. Skogen ska vårdas och nyttjas så att vi alla, barn, barnbarn och barnbarnsbarn, får del av dess nyttigheter. Som en av världens främsta skogsnationer, och den största inom EU, behöver vara en internationell föregångare. över sträcker sig en kil av tajgan som bildar ett unikt skogsområde med en rik biologisk mångfald, värdefull för hela världen. är skogen en viktig naturresurs med vars hjälp vi byggt upp den svenska välfärden och som är en bas i svensk sysselsättning. Skogen ska förvaltas i balans mellan naturvårdsintresset och naturresursen, som ger sysselsättning åt tusentals. Denna samregim är en skör balans. Vi menar att den borgerliga regeringen äventyrar denna samregim. Produktionsmålet har fått ta överhanden. Regeringen behöver prioritera skydd och skötsel. Det behövs också åtgärder som stimulerar till ett mer miljövänligt skogsbruk. Statens resurser behöver ökas för att köpa in och bevara värdefull skog i syfte att bevara den biologiska mångfalden, något som vi socialdemokrater också föreslagit i vår budget. inventering visar att ungefär en fjärdedel av alla avverkningar inte når upp till lagens nivå.