prot · GY0949 · 2011-01-27 00:00:00 — 1 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa följande statsråd välkomna: justitieminister , landsbygdsminister , statsrådet , statsrådet och statsrådet . 2 (S): Det svenska järnvägssystemet befinner sig i djup kris. Företag inom alla branscher och i alla delar av landet har fått betala ett högt pris för kaoset . av dessa drabbade svenskt näringsliv i form av godstransporter som inte kom fram . Vinterkaoset innebär alltså ett allvarligt hot mot svenskt näringsliv, där tusentals industrijobb kan stå på spel. Förtroendet för järnvägstrafiken har nått bottennivå. överväger till och med att flytta produktionen utomlands för att slippa vara beroende av en opålitlig järnväg. Andra väljer att lägga över sina transporter på väg. Det är en ohållbar lösning både miljömässigt och för ekonomin. Därför undrar jag vilka åtgärder infrastrukturministern har för avsikt att vidta för att företagen även ska våga välja att transportera sitt gods på järnväg. Och hur ser handlingsplanen ut för att återupprätta förtroendet för svensk järnväg? 3 Statsrådet (M): Tack, , för att du lyfter upp frågan just utifrån godstransportörernas behov. Det är helt klart att ett företag har väldigt mycket just in time, och mycket av lagren befinner sig på transport. Då är det oerhört viktigt att veta att man har en förutsägbarhet vad gäller kostnader men också att man kommer fram. Sårbarheten inom järnvägsnätet är stor. Mycket bottnar i kapacitetsbrist. Därför är det oerhört viktigt med det som vi har i åtgärdsplaneringen, att investera mer i nya spår och göra mer av drift och underhåll. Men det kommer inte att räcka. Det krävs en bredare lösning än så. kommer jag att lägga fram ett direktiv med ett uppdrag att titta mer på robusthet och uthållighet för godstransporter för sig och arbetspendling för sig. 4 (S): Tack för svaret! Läget är ju allvarligt. Ju fler tågstopp, desto mindre litar utländska kunder på att svenska företag kan leverera. Det säger representanter för svensk skogsindustri. plus alla inställda tåg som inte finns med i den statistiken urholkar naturligtvis förtroendet för svensk järnvägstrafik. var punktligheten för godstrafiken . Då kan man förstå att näringslivet slår larm. Jag tycker inte att infrastrukturministern har lämnat något klart besked om vad man de facto tänker göra. Svensk export påverkas i allra högsta grad. Vi har gjort allt vad vi kan, säger generaldirektör , men det har inte räckt till. Då undrar jag: Anser infrastrukturministern att regeringen har gjort allt vad den kan för att säkerställa tryggheten och garantin för att godstransporter kommer fram även ? 5 Statsrådet (M): Den var extrem. Den här vintern kom om möjligt ännu mer tidigt och var ännu mer extrem. Till den här vintern fanns det bättre beredskap än till den förra. Ändå är det precis som säger: Det räckte inte till. Då ska vi också veta att den här vintern kom och var betydligt tuffare. Flera av de åtgärder som är på gång som också är bra för framkomligheten är till exempel snöplogstågen, som är på gång att komma och som kanske borde ha varit på plats tidigare. Det viktigaste är trots allt att vi måste ha mer kunskap om hur och på vilket sätt vi använder pengarna och hur de gör mest nytta. Vi har mer kunskap än vi hade för kanske om hur behovet ser ut inte minst på reinvesteringssidan. Vi har långa sträckor längs med våra stambanor där vi har en påtaglig brist på kraftförsörjning för att klara ökad kapacitet. Ett av de viktiga uppdrag som jag har just nu är att lyfta fram frågan och se problemen. Sedan ska vi återkomma med fler förslag än vad som redan har gjorts så här långt. 6 (M): Jag skulle vilja rikta en fråga till justitieminister . kom det ut en departementspromemoria om olovlig fotografering. Bakgrunden är att lämnade ett förslag om att det skulle införas ett nytt brott: olaga fotografering. Det är lätt att förstå skälen, när vi med ny teknik lätt kan ta bilder och även filma i smyg och dessutom med hjälp av ny teknik också kan sprida detta till många miljoner. Många människor kan uppleva det som mycket kränkande och uppleva att det innebär en kränkande situation som dessutom varar år . har det kommit ganska kraftig kritik inte minst från representanter från medierna, yrkesfotografer och andra, som menar att deras arbetssituation och deras möjlighet att beskriva det som händer faktiskt reduceras. Finns det inte en risk att den svenska grundlagsfästa tryck- och yttrandefriheten hotas på grund av dessa förslag? 7 (): Svaret är nej. Min bestämda uppfattning är att det förslag som finns i departementspromemorian inte står i strid med grundläggande regelverk. Förslaget tar sikte på fotografering eller filmning av enskilda personer i avgränsade utrymmen som sker på ett kränkande, påträngande sätt i syfte att kränka personen. Det är väldigt sällan professionella fotografer ägnar sig åt sådan fotografering. , där man blev helt överens över partigränserna, lade fram sitt förslag tror jag att de tänkte på situationen med den unga tonårsflickan, som vi hade ett ärende om, som blev fotograferad av styvfadern i duschrummet genom att han hade lagt en filmkamera eller vanlig kamera i tvättkorgen för att kolla in hur hon såg ut i duschen och när hon gick på toaletten. Det fanns också några andra sådana exempel. Jag tror att det var bakgrunden till att det kändes att det fanns ett behov av att stävja den typen av aktivitet. 8 (M): har det förts fram i debatten att detta kan vara förslag som syftar till att freda politiker eller tjänstemän i deras yrkesutövning, att det tar sikte på att det är just där som medierna upplever en begränsning. Ligger det någonting bakom detta i förslaget? 9 (): finns det inte undantag för journalister. Men vi har en lagstiftning om till exempel olaga intrång, och där har domstolarna i sina domskäl tagit hänsyn till att det har funnits ett försvarligt perspektiv eftersom man arbetar för en nyhetstidning eller något liknande. Man tar alltså sådana hänsyn. skriver vi in att just fotografering och filmning för nyhetsändamål, i utbildningssyfte och så ska vara undantaget. Tvärtom tydliggör vi alltså det vi ser i praxis . Jag vill också nämna att medier och olika yrkeskategorier har egna etiska riktlinjer. Jag tror inte att det är svårare att följa en lagstiftning med den utformning som det här förslaget har än att hålla sig till de etiska riktlinjer som gäller . Jag tror att vi framför allt har möjlighet att den här vägen stävja en del av den okynnesfotografering som sker därför att vi alla springer omkring med kamera i mobilen. 10 (MP): Jag vill ställa en fråga till infrastrukturministern. träder den nya kollektivtrafiklagen i kraft, och marknaden öppnas än mer. Då kommer kommersiella bussbolag att kunna starta lokal och regional kollektivtrafik. Tanken är att kollektivtrafiken ska bli bättre med den nya lagen och att resenären ska sättas i centrum. Men kan vi läsa i tidningarna att på Kommuner och Landsting varnar för den röra i kollektivtrafiken som kommer att uppstå. Han varnar bland annat för att resenärerna kommer att drabbas hårdare av förseningar när det ena bolagets bussar inte inväntar det andra bolagets bussar. Min fråga är: Vad är det som kommer att bli bättre för en resenär som gör en resa med ett bolag men som kommer att få göra samma resa med två eller flera bolag? 11 Statsrådet (M): lyfter upp en fråga som kommer att bli absolut aktuell , 2012. pågår ett ganska febrilt arbete hos dem som ska kallas nya trafikhuvudmän, oftast regioner eller landsting eller kommuner, i fråga om på vilket sätt de ska göra resandet bättre för så många resenärer som möjligt. Det finns ett problem när man vill åka över länsgränser, som oftast är mer av ett administrativt hinder än det som vi som reser faktiskt upplever. måste man för att få köra trafik få ett beslut och ett godkännande från regeringen. Det är inte så flexibelt. Med det här lyfter man blicken något mer, eftersom människor i allt större utsträckning jobbar på andra ställen, i andra län, än där de bor. Tanken är, inte minst, att det ska vara smidigare att ha länsövergripande gränser, vilket är bra med tanke på arbetsmarknadsförstoringar. Men det handlar också om att hitta nya idéer som möter resenärernas behov. Det tror jag är bra. 12 (MP): Tack för svaret! Vi har i trafikutskottet fått flera brev från resenärer som har erfarenheter av vad som kan hända när en operatör blir flera. Vi har bland annat fått brev från en arbetspendlare som rest med tåg mellan och där har vi länsöverskridande resor. trafikeras den sträckan av två bolag, vilket har orsakat brevskrivaren stora problem. har till exempel kostnaderna för tågresorna ökat genom att man behöver köpa flera olika årskort. De olika tågens tidtabeller är inte längre samordnade. Enligt brevskrivaren väntar inte heller tågen på varandra, vilket leder till att tåget till avgår tidtabellsenligt även om det försenade i samma stund anländer vid perrongen i . Det är något som innebär att resenären tvingas vänta på nästa tåg till . Jag undrar nu: Vad har blivit bättre för de här resenärerna när de får åka med två bolag i stället för ett? 13 Statsrådet (M): Jag tror också att man ska vara väldigt medveten om att vi på tågsidan, när det gäller persontrafik på våra spår, inte ännu har gjort en marknadsöppning. Det kommer först , det också. Det som refererar till är oftast regioner som har upphandlat till exempel Östgötatrafiken eller Skånetrafiken. Då handlar det delvis om problem med kapacitetsbrist. För det som man vill i den lokala trafiken, för att kunna samordna resor, är att ha en garanti om att man kan få styva tider i tidtabellen. Pendlare vill kunna veta att de kan åka tio över och tjugo i varje timme. Men så ser det inte ut, i synnerhet inte på den sträcka som refererar till. Där är det nämligen fullt när det gäller tågkapaciteten. Det går alltså inte att jämföra, rätt över, med bussen. Den nya kollektivtrafiklagen kommer snarare att vara ett mycket bättre hjälpmedel för att till exempel den resenär som har skickat brev från ska hitta bättre lösningar tills det fullt ut fungerar på både spår och väg. 14 (FP): Jag har en fråga till landsbygdsminister som är kopplad till reformeringen av EU:s gemensamma fiskeripolitik. De så kallade utkasten har blivit något av en symbol för misslyckandet med EU:s fiskeripolitik. Det har också väckt mycket starka folkliga reaktioner när människor ser hur man kastar tillbaka fullt användbar död fisk i havet det finns naturligtvis orsaker till detta. lanserade FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation, FAO, de första världsomfattande riktlinjerna för hur man ska hantera bifångster och kasta tillbaka fisk. Den siffra som nämns i sammanhanget är . Min fråga till ministern är: Tror ministern att FAO:s ställningstagande kan påverka processen inom EU, till exempel så att man kan skynda på processen för att få regelverket på plats? 15 Landsbygdsminister (C): Svaret är ja. Jag är övertygad om att opinionsyttringar från enskilda och speciellt från organisationer och i än högre grad från organisationer som har tyngd, som FAO har, kan påverka det beslutsfattande som komma ska i Europeiska unionen kring vår gemensamma fiskeripolitik. Jag vill gärna i sammanhanget påtala att en av mina prioriteringar det är därmed också en svensk prioritering är att vi ska få ett utkastförbud i samband med reformeringen av vår gemensamma fiskepolitik i unionen. Det ska vi ha, tycker jag, av etiska skäl. Att slänga fullt användbar mat överbord är inte etiskt när människor i stora delar av vår värld inte kan eller får äta sig mätta alla årets dagar. Men det handlar också om att bidra med en biologisk mångfald. 16 (FP): Jag vet mycket väl att och ministern prioriterar den här frågan. Jag behöver naturligtvis inte skicka med någon uppmaning om att man ska trycka på ytterligare i frågan, för är det någon fråga som och ministern har jobbat med så är det den här. Jag fick egentligen ett svar på det jag tänkte som följdfråga. Men ser ministern någon möjlighet att få till ett sådant utkastförbud , eller får vi sikta in oss på det, trots allt? 17 Landsbygdsminister (C): Att som vi är inne i , 2011, göra förändringar av den karaktär som det här innebär ser jag som svårt. Min förhoppning står till den gemensamma fiskeripolitikens reformering, och den sker som bekant . Men vill jag tillägga att det kring den här frågan, som för oss och många andra verkar alldeles självklar, inom Europeiska unionen finns ett starkt och stort motstånd. Därför vill jag gärna uppmana kammarens ledamöter, och organisationer som kammarens ledamöter kan vara en del av, att hjälpa oss i det här arbetet. Annars är det inte säkert att vi får det här ens i vår egen union. Utredning om det finansiella regelverket 18 (S): Jag har en fråga till finansmarknadsminister . gjorde , alltså 2010, en framställan om att det finns behov av en utredning kring det finansiella regelverket när det gäller lagstiftning med mera. Den här frågan behandlades först skyndsamt i finansutskottet. fattade också skyndsamt ett beslut , där man tillkännagav för regeringen behovet av att tillsätta en utredning som ser över regelverket. Den här utredningen har också benämnts kriskommission. Min fråga till finansmarknadsministern är: Vilka är utnämnda i kommissionen? Vilka direktiv har kommissionen fått, och när kommer den att lämna förslag till förändringar? 19 Statsrådet (M): Det är väldigt behjärtansvärt att den här kriskommissionen kommer till stånd snabbt. Jag kan hålla med om att det har dragit ut lite grann . har vi trots neddragningar i resurser lyckats baxa frågan så långt att det är väldigt nära ett beslut vad gäller både direktiv och personsammansättning i kommissionen. Jag hoppas därför att jag inom februari månad ska kunna förklara och redogöra för direktiven och sammansättningen i kommissionen. 20 (S): Tack för svaret, ministern! Jag brukar kanske inte vara så väldigt kritisk, men den här gången måste jag faktiskt säga att det är häpnadsväckande att en så här viktig fråga drar ut så mycket . riksdag fattade ju ett beslut kring den här frågan. Det är av yttersta vikt att vi får en förändring av nationella regler i de här frågorna. Jag hoppas verkligen att det här nu hanteras med snabbhet, inte utdraget, så som det har varit i det här ärendet. 21 Statsrådet (M): Jag håller med om att frågan är viktig och kan också själv beklaga att detta inte kommit i gång tidigare. Jag tror alltså att vi är helt överens i frågan. Utredningen ska, kan man säga, undersöka skärningslinjerna mellan , och åtgärder vid en framtida kris, som vi hoppas inte kommer till stånd. Jag är alltså helt överens med om att frågan är viktig och lovar att den kommer att behandlas så skyndsamt som möjligt. Nedläggning av den svenska ambassaden i 22 (KD): Jag har en fråga till statsrådet som ju här svarar för hela regeringen. En fråga som många hör av sig till oss riksdagsledamöter om men som vi inte äger regeringen äger den rör ambassadnedläggningarna. Många trycker på. kom utrikesminister till oss i utrikesutskottet och pratade om budgetläget, om att oppositionen tyvärr hade drivit igenom en stor budgetnedskärning 135 miljoner måste UD ta. En ambassad som jag får mest påtryckningar om är den i , . Jag tycker att vi har investerat otroligt mycket i . 17 miljarder i bistånd har vi satsat där. har vi ett handelsutbyte omfattande ungefär 3 ½ miljard kronor med . Jag tror att det är en hundraprocentig ökning av antalet svenska företag som startat verksamhet i . Har regeringen gjort en konsekvensanalys, och kommer man att kunna titta på frågan en gång till? 23 (): Jag vill tacka för frågan. Det är inte så att regeringen är överlycklig över de krav som leder till att vi tvingas se över organisationen för ambassader, vilket vi måste göra eftersom har beslutat om en neddragning av anslagen. Då krävs bland annat detta. Under förra mandatperioden gjordes en översyn av ambassaderna. En diskussion fördes. Det var också en del förändringar. Det är lite grann det underlaget som får ligga till grund för de förändringar som ganska snabbt är nödvändiga. Vi inser att vi, om ambitioner står fast, kommer att behöva göra ytterligare nedläggningar framöver, så möjligheten att ompröva är något begränsad som det ser ut. Det här är inte bra. Det är precis så som framförts. Våra ambassader är viktiga länkar både för bilaterala kontakter nationer emellan och, inte minst, för näringslivet och de kontakter som våra samhällen i vidare mening har med varandra men naturligtvis också för svenskar som behöver de här kontakterna. Jag kan ännu inte se några möjligheter till omprövningar. 24 (KD): Det bästa vore naturligtvis om oppositionen ändrade sig och lade fram en helt ny budget. Det är väl vad man skulle önska eftersom det här inte är bra för utrikes relationer, på flera olika plan. till har vi nu kommit till läget att vi mer och mer kan trycka på när det gäller mänskliga rättigheter detta vid sidan av det företagande som naturligtvis också är viktigt. När det gäller andra ambassader har man i stället bestämt sig för att komma tillbaka. Det kostar enormt mycket pengar eftersom markpriserna har höjts, medan den svenska ambassaden har ett mycket långt hyresavtal. Andra länder satsar nu mer på , medan med all sin kredit nästan alla vietnameser känner till detta lägger ned ambassaden. Man undrar vad tänker, och man lyfter fram som en mycket viktig nation. Det här känns ohållbart, så frågan är: Går det inte att förhandla med oppositionen om en annan budget och att göra en ny konsekvensanalys? 25 (): Det sistnämnda hur fattar sina beslut är väl en fråga för riksdagsledamöterna att diskutera med varandra. För att återgå till frågan: Det här är ytterst besvärligt. Det som i sammanhanget är olyckligt när man tvingas göra neddragningar med ganska kort framförhållning är att en del aspekter som ibland är mindre relevanta tvingas med i bedömningen. Vi har en del ambassader som till exempel har kostsamma lokaler men där vi är bundna av långa kontrakt och annat. Där kan det bli konstigheter. Det är inte alltid så att den bedömning som kan göras i ett kortare perspektiv är den mest matnyttiga. Jag kan försäkra om att om det är någonting som utrikesministern ständigt, höll jag på att säga, diskuterar med oss statsråd så är det de svårigheter som ligger i att göra sådana här bedömningar och avvägningar för att vi sammantaget ska ha en så bra utlandsförvaltning som det bara går att ha. I sakens natur ligger att en del förändringar är logiska utifrån den utveckling som sker i samhället. Det hela är i alla fall olyckligt och får besvärliga konsekvenser. 26 (C): För många personer med rörelsehinder innebär bilen en stor frihet och en ökad tillgänglighet. Bilstödet är mycket viktigt och ger många möjligheter att anpassa bilen. Självfallet är det lika viktigt att det i vardagen fungerar med bilen. Jag får allt fler alarmerande rapporter om kommuner som tillämpar Transportstyrelsens nya föreskrifter och allmänna råd om parkeringstillstånd för rörelsehindrade på ett sådant sätt att enskilda upplever att reglerna skärps. Även om det inte ska vara en skärpning uppfattar många att det är så och ger också, tyvärr, många exempel på det. Min fråga till statsrådet är om också hon har uppmärksammat signalerna om att man i många kommuner upplever att det har blivit svårare för rörelsehindrade att få parkeringstillstånd och om statsrådet i så fall avser att följa upp frågan. 27 Statsrådet (M): Jag vill tacka för frågan. Också jag hör naturligtvis om nämnda reaktioner. Människor är oroliga. Det finns ett speciellt syfte med att människor ska ha möjlighet att få ett parkeringstillstånd. Det gäller då just den känsla som beskriver, känslan av frihet att få röra sig även när man, som det ibland är, är förhindrad att göra det. Ett parkeringstillstånd ska innebära en garanterad plats närmare för att kunna komma ut och handla eller göra annat. Jag tror att det ändå är viktigt att komma ihåg att Transportstyrelsen inte har ändrat något eller gjort en skärpning. Men just för att kommunerna tillämpat detta så olika gjordes ett förtydligande. , tror jag kommer jag att träffa ett flertal representanter som vill lyfta fram problematiken för mig. Jag tänker höra vad de har att förtälja. 28 (C): Jag tackar statsrådet för det svaret. Jag tror att det är väldigt viktigt att ta de här signalerna på djupaste allvar. Vi har exempel från kommun och andra kommuner där många överklaganden ligger. Det finns väldigt många och starka reaktioner på hur tillämpningen har utvecklats. Det här är ett kommunalt ansvar. Men då tillämpningen inte känns okej måste det vara viktigt för oss lagstiftare att göra en uppföljning. Av den anledningen tycker jag att det är bra att statsrådet träffar folk som ser det här i sin vardag och efter det gör en bedömning av om åtgärder behöver vidtas. Jag för min del tror att det är helt nödvändigt att göra en uppföljning. 29 Statsrådet (M): Det finns flera angränsande saker just när det gäller möjligheten att få använda sin handikapparkering. står fordon parkerade där som inte alls borde finnas där vare sig de får eller inte de har inget tillstånd. Tyvärr finns det en problematik i sammanhanget med en form av försäljning. Helt plötsligt har någon fått ett handikapptillstånd men på ett otillbörligt sätt. Det finns flera saker som gör det knepigt för människor som behöver ha den här parkeringsmöjligheten. Just därför tycker jag att det i grunden är bra att Transportstyrelsen har sett till att tydligheten blir större. Det kan inte vara så att man bedöms olika från kommun till kommun, så det i sig är det bra att man fått ordning på. Jag vet att Kommuner och Landsting lyfter fram frågan, inte minst i perspektivet att de flesta kommuner, , har avgiftsfrihet för parkering i de här tillståndsrutorna, vilket naturligtvis är bra. Jag kommer, som sagt, att träffa ett flertal representanter. 30 (SD): Det har visat sig att de så kallade ensamkommande flyktingbarnen det antalet har ökat markant i och även i våra grannländer i många fall är . Exempelvis visade tandtester från vid i att nio av tio minderåriga i själva verket var . I har i efterhand skrivit upp åldern i av fallen. Trots detta gör till exempel i inte längre några medicinska undersökningar för att avgöra åldern. I stället har man valt att göra djupintervjuer där man konsekvent hellre friar än fäller detta enligt informatören . Det finns metoder för att avgöra åldern genom att till exempel röntga tänder och handleder. Därmed kan fusk undvikas. Det måste rimligen ligga i allas intresse att systemet beivrar dem som försöker missbruka det. Min fråga är därför: Ämnar regeringen införa åldersbestämning för att säkerställa att vårt asyl- och flyktingmottagande inte missbrukas av sådana som påstår sig vara under fast de egentligen är ? 31 (): Låt mig först säga att det här är en fråga som jag inte är expert på. Däremot har vi inom EU faktiskt ganska mycket diskuterat att en hel del barn fraktas runt i människohandel och annat med helt felaktiga ID-handlingar. Det handlar om att de inte heter det de sägs heta. Det handlar om att de kommer med familjer som de egentligen inte tillhör. Det kan handla om att de har fel ålder. Det här är naturligtvis helt missvisande för en ung människa. Man kan ju hamna i en situation där man har helt fel identitet. Det kan naturligtvis leda till mycket elände. Jag tycker att det låter konstigt om man inte gör sitt yttersta för att de människor som hanteras av svenska myndigheter ska få en korrekt identitet. Men jag har inte sakkunskapen. Jag kommer naturligtvis att ta reda på detta. 32 (SD): Det är inte bara som uppvisar en skrämmande statistik över hur stor andel som ljuger om sin ålder för att lura systemet. testade rättsmedicinska institut 120 så kallade ensamkommande flyktingbarn. Av de 120 personerna flyttades 71 direkt över till gruppen vuxna asylsökande. Därmed förlorade de den gräddfil till asyl som ungdomar har även i . Ålderstest gjordes till exempel genom röntgen av tänder och handleder.