prot · GZ0918 · 2011-10-18 00:00:00 — Låt mig, herr talman, ytterligare en gång påtala och påpeka att enligt alla de vetenskapliga undersökningar som görs och den vetenskap som finns på området är ålen en akut hotad art. Det är skälet till att ålen numera finns på den nationella Artdatabankens röda lista. Detta kräver, som jag ser det, att vi vidtar åtgärder för att förhindra att arten rent av utrotas. Vi ska i stället inrikta oss på att vidta åtgärder så att vi kan få bort den rödlistning som gäller för arten ål. Kan jag då som statsråd, herr talman, bygga mina ställningstaganden på någonting annat än vad vetenskapen säger? Nej, enligt min uppfattning måste jag i allra högsta grad förlita mig på det vetenskapliga underlag som presenteras i det här fallet från Artdatabanken. Jag vet att mycken kunskap finns hos till exempel yrkesfiskarna och deras organisation . Men i de ställningstaganden som görs måste jag förlita mig på den vetenskapliga grund som finns tillgänglig vid beslutstillfället. Så är gjort i detta fall. Är det då så att vi i är ensamma om att vidta åtgärder för att få tillbaka ålen i de europeiska vattnen? Nej, det är vi inte. I stort alla medlemsländer i Europeiska unionen har vidtagit eller kommer att vidta åtgärder för att få tillbaka beståndet i den storlek som vi vill ha det så att vi kan nyttja det på det sätt som vi traditionellt har nyttjat denna fiskart. Är det då möjligt att lämna något löfte om ersättning till de fiskare som momentant blir utan ersättning? Jag använder ordet momentant därför att målet är att vi ska få tillbaka arten på de nivåer som möjliggör ett uthålligt fiske av arten , som jag har sagt . Jag vet, som jag också har sagt, att man på har tittat noga på möjligheten att ge kompensation till drabbade fiskare, i det här fallet västkustfiskare. Vad detta ställningstagande utmynnade i kan jag inte referera, och det är inte heller min uppgift. Däremot kan jag tillägga något som gäller den möjlighet som också har nämnts i sammanhanget, men ännu så länge inte i den här debatten, nämligen att utnyttja den så kallade Europeiska fiskerifonden. Den enda möjligheten för ålfiskare att få ett avgångsvederlag från denna fond är att deras fartyg skrotas. I har fonden använts för att vi ska få ett mindre fångsttryck på torsken. Det innebär att vi har använt fondens medel för att skrota ut torskfiskefartyg. Denna möjlighet har så här långt inte varit möjlig att utnyttja för ålfiskefartygen. Det innebär att det så här långt inte är möjligt att utnyttja Europeiska fiskerifonden. 13 (KD): Jag tackar landsbygdsministern. Jag skönjer i alla fall ett visst hopp för dessa 8090 fiskare på och för att de ska kunna få en ersättning. Jag förstår att landsbygdsministern inte kan utlova detta så här på rak arm, men vi hoppas och tror höll jag på att säga att detta ska bli möjligt. Det är oerhört viktigt att vi får det till stånd. Frågan är vad man lyssnar på. Landsbygdsministern lyssnar på vetenskapen och forskarna och säger också att han är intresserad av att lyssna på yrkesfiskarna. De har en djup kunskap. De har också lite annan syn än vad forskarna har. Man kanske ska gå till botten för att se vad dessa forskare har gjort för att komma fram till att det inte finns någon ål i . Det finns en bristfällig bevisföring där, menar jag och många av de ålfiskare som jag har talat med. Även Ålfiskekommitténs ordförande har samma syn. Här står yrkesfiskarna lite grann mot forskarna, och det är inte så ovanligt. Jag tycker nu att det är dags att föra in yrkesfiskarna i kunskapsinhämtningen på ett nytt sätt, som inte har gjorts tidigare. Ålfiskestoppet är inte i sig givet av EU. Man säger att man ska få ned fisket, men när det gäller själva stoppet är det upp till varje land att forma politiken för hur man vill minska fisket av ål. Men vi i ska ju alltid vara lite av . När vi minskar måtten för att fånga ål med minskar danskarna sina ålar med . De hindrar dessutom bara fritidsfiskare från att fiska ål. av den ål som danskarna fiskar är förvaltad av svenskar i svenska vatten. Man kan verkligen fråga sig om vi ska ha så strikta regler att det gynnar våra grannar i . De kan alltså fiska denna ål i stort sett fritt i trots att den kommer från och är förvaltad här. Jag vill tacka landsbygdsministern för debatten. Jag hyser hopp tillsammans med ålfiskare, och andra som ser detta som viktigt för kusten. Vi ska ha en levande kustbygd och en levande kultur även på kusten, och då är det viktigt att vi får till ett ålfiske som sätts i gång momentant för att använda landsbygdsministerns uttryck. Jag skulle vilja se att man i alla fall får fiska till dess att ersättningsmöjligheterna är utredda och man vet att det finns möjlighet för dessa ålfiskare att få sin inkomst. Det är inte rätt och inte rättfärdigt att människor, även om det bara handlar om 8090 personer på , ska stå utan inkomst med dyra redskap och utan möjlighet att fånga sin ål som de menar fortfarande finns där den så kallade västkustålen. Vi har en del problem när det gäller vandringslederna från till insjöarna. Det är kraftverken som har byggt ut sin verksamhet. Jag skulle vilja att vi minskar möjligheten att hämta glasål, det vill säga yngel, från och och i stället ökar möjligheten för yrkesfiskarna på att transportera ål från till insjöarna för ett levande fiske. 14 Landsbygdsminister (C): Låt mig återigen konstatera att det är komplicerat att beskriva ålens alla livsstadier. Om det ska göras är det dessutom en myndighetsuppgift, och i det här fallet åvilar den uppgiften den nyinrättade Havs- och vattenmyndigheten. Det är myndigheterna som, utifrån sin kunskap, har bedömt att vi måste vidta de åtgärder som är vidtagna. Skälet till det är att vi vill rädda och bygga upp beståndet av den utrotningshotade ålen i våra vatten så att vi kan ha ett hållbart fiske på vårt ålbestånd. Den här uppgiften fullgör man på lite olika sätt. Ett sätt är att vidta habitatförbättringar, till exempel bygga bort vandringshinder som kan finnas i samband med utbyggnad av vattenkraftverk. Är alla medlemsstater skyldiga att ha en ålförvaltningsplan? Svaret på den frågan är ja. Jag hade gärna sett att den ålförvaltningsplan som alla i Europeiska unionen är skyldiga att ha hade varit gemensam, men är den inte det. Av det skälet skiljer sig saker och ting åt lite grann, men min inställning, och den gäller i det här fallet och generellt, är att det alltid är bäst om vi har gemensamma mål och ramar för vad som ska göras eller inte göras om förhållandena är likartade i Europeiska unionen, annars uppstår sådana situationer som den beskrev i sitt tidigare inlägg. Låt mig gå över till det som egentligen är huvudfrågan, nämligen ersättning för uteblivna fiskemöjligheter. Den enda möjligheten för en ålfiskare att få vederlag från den europeiska fiskerifonden för en utebliven fångstmöjlighet är, som det är utformat , att fartyg skrotas. Den här möjligheten som jag nämnde i mitt tidigare inlägg har utnyttjats i för att minska trycket på torskfisket. Regeringen har alltså inte prioriterat sådana åtgärder för ålfisket. Det beror på att vi har bedömt att överkapaciteten i ålfiskeflottan har varit betydligt större och ett större och allvarligare problem i sammanhanget. Det är alltså skälet till att ålfiskarna inte har kunnat erbjudas skrotningsbidrag tillsammans med ett avgångsvederlag i samband med att man, som i torskfallet, har tvingats upphöra med sitt fångstarbete. Är det möjligt att erbjuda ersättningar på något annat sätt? Min bedömning är att svaret på den frågan är nej eftersom det då blir en statsstödsfråga. I Europeiska unionen är vi mycket noga med att undvika att ha speciella, nationella statsstöd. De prövas utomordentligt noggrant. I övrigt måste jag upprepa vad jag sade tidigare, nämligen att jag vet att har tittat på möjligheten att kompensera fiskarna i den här frågan. Vad utfallet av den diskussionen har blivit har jag ingen kännedom om. 15 (KD): Jag vill egentligen bara tacka landsbygdsministern för svaret. Jag hoppas att departementet kan bistå den nya myndigheten . Jag hör i alla fall ryktesvägen att man är bekymrad över att 8090 ålfiskare står på bar backe utan att kunna komma ut på havet. Jag har stort hopp om att landsbygdsministern ska kunna vara en pådrivande kraft. Även om han inte kan utöva något direkt ministerstyre är det viktigt med ett fungerande fiske för de här personerna. Det är viktigt för och för att vi har en levande kultur och en levande landsbygd. Jag ställde frågan om ersättning. Jag tycker att jag har fått svar. Även om frågan inte är löst sätter jag mitt hopp till att den nya också tar sig an den här frågan eftersom det gamla genom sin generaldirektör utlovade att man skulle få ersättning. Det var faktiskt så. Man lovade möjligen för mycket. är det viktigt att den nya i tar sig an den här frågan. Jag är tacksam för de svar som jag har fått av landsbygdsministern här . 16 Landsbygdsminister (C): Det internationella havsforskningsrådets, med förkortningen Ices, bedömning är att beståndet av den europeiska ålen befinner sig utanför vad man i sammanhanget kallar för säkra biologiska gränser och att det nuvarande fisket inte är hållbart. Ices har så sent som rekommenderat att det utan dröjsmål utarbetas en återhämtningsplan för hela beståndet av den europeiska ålen och att exploatering och annan mänsklig verksamhet som kan påverka fisket eller beståndet minskar så mycket som möjligt så att beståndet kan återhämta sig. Jag måste instämma i denna bedömning och rekommendation från Ices. Jag vill nämligen att vi ska bruka naturens resurser utan att förbruka dem så att vi kan ha den fisk på våra bord som vi traditionellt har haft här i landet och i andra delar av . Då måste vi vidta åtgärder som gör att bestånden kan återuppbyggas. Parallellt med detta hoppas jag att drabbade yrkesutövare kan hitta en övergångslösning till dess att beståndet är fiskbart igen. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2011/12:27 om auktioneringsintäkter 17 Finansminister (M): har frågat miljöministern om hon kommer att leva upp till EU-direktivet och se till att av intäkterna från auktioneringen av utsläppsrätterna går direkt till klimatåtgärder. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Låt mig inledningsvis klargöra att under nuvarande period i handelssystemet delat ut sina utsläppsrätter till industrin utan kostnad. blir det norm att sälja utsläppsrätterna. För svensk del räknar vi med att ca kommer in på budgetens inkomstsida . Enligt EU:s utsläppshandelsdirektiv bör av intäkterna från auktioneringen av utsläppsrätterna, eller ett ekonomiskt värde motsvarande dessa inkomster, gå till klimatåtgärder på nationell eller internationell nivå. Klimatåtgärder som åsyftas i direktivet är till exempel åtgärder för utsläppsminskningar, satsningar på klimatforskning och förnybar energi men också klimatåtgärder i utvecklingsländer. En grundläggande princip för regeringen är att inte öronmärka intäkter till statsbudgeten till specifika ändamål. Vi anser vidare att utgiftssidan inte ska bestämmas av enskilda inkomstkällor utan bedömas utifrån nationella prioriteringar. Men den principen påverkar inte regeringens höga ambitionsnivå på klimatområdet. Exempelvis avsätter regeringen totalt till klimatåtgärder i utvecklingsländer. Därutöver gör regeringen ett antal klimatrelaterade satsningar på nationell nivå, inom exempelvis energieffektivisering och energiforskning. Vi kommer givetvis också att rapportera om våra åtgärder och intäkter i enlighet med direktivet. 18 (V): Tack så mycket, finansministern, för svaret på min interpellation! Vi är nog rätt överens om att klimatförändringarna är mer långtgående än vad man har befarat. FN kom med sin vetenskapliga slutrapport . Efter den har det kommit ett antal andra skarpa rapporter som talar om havsnivåhöjning, ökenutbredning i fattiga länder och snabbare temperaturhöjning än vad man har trott. Hade vi här befunnit oss i något av de fattiga länderna i världen hade frågor som avskogning, ökenutbredning, det faktum att vi kan odla mindre mat därför att det blir allt hetare och svårare att odla, havsnivåhöjning med översvämningar och i slutändan svält och direkta krig varit ett faktum. är vi privilegierade och befinner oss i , på den norra delen av halvklotet, och än så länge har vi inte drabbats så allvarligt av klimatförändringarna. Inte desto mindre är det viktigare än någonsin att och den rika världen tar sitt ansvar. Jag hävdar att det är främst två saker vi ska göra. Vi måste ta tag i våra utsläpp och se till att minska dem kraftigt. Det andra vi ska göra är att föra över ekonomiska resurser till dem som drabbas av vår livsstil. Vi ska föra över resurser till de fattiga länderna. Det är också fastslaget i klimatkonventionen, och det är någonting som står bakom att vi ska göra. Jag vill påminna om att finansministern nu till helgen åker ned till och träffar de andra finansministrarna och där ska diskutera hur många tiotals, hundratals eller kanske till och med som man ska gå in och stötta de europeiska bankerna med. Men då det handlar om frågan om klimatfinansiering och om att hitta pengar till de allra fattigaste, till dem som drabbas av våra utsläpp, går det väldigt mycket trögare. EU har ett handelsdirektiv för utsläppsrätter. Jag satt själv i tidigare och var med och förhandlade om det handelsdirektivet. En av de stora landvinningarna i de förhandlingarna var att vi lyckades få fram ett krav på att av de intäkter som kommer in från auktioneringen av de utsläppsrätterna ska gå till klimatåtgärder. De ska gå till nya klimatåtgärder, antingen här på hemmaplan eller som någon form av klimatfinanisering till den fattiga delen av världen. När man tittar på regeringens budget, s. 31 fotnot 4, kan man se klart och tydligt att regeringen erkänner att det kommer att komma in , precis som finansministern har konstaterat, i form av auktioneringen av utsläppsrätter. Men de pengarna går bara direkt in i statsbudgeten. Det är helt i strid med EU-direktivet, för de här pengarna ska ju öronmärkas till klimatåtgärder. Därför vill jag fråga finansministern om det verkligen är på det viset att ni inte tänker se till att åtminstone hälften av de 1,3 miljarderna går till klimatåtgärder. Finansministern säger att vi inte öronmärker pengar i . Men jag vill påminna om att vi på andra områden faktiskt kan öronmärka. Vi säger att av bruttonationalinkomsten ska öronmärkas för biståndet. Vi är också eniga med andra länder i världen om att av avgiften för handeln med så kallade CDM-krediter ska gå direkt till den internationella anpassningsfonden för klimatarbete. Jag vet att har börjat öronmärka pengar för klimatarbete, så varför kan inte vi göra det här? Det är ett svek mot dem som lider på grund av våra utsläpp annars. 19 Finansminister (M): Självklart är klimatförändringarna en avgörande utmaning för hela vårt globala samhälle, för i-länder, utvecklingsländer, södra halvklotet och norra halvklotet. Det är ett gemensamt problem som vi bara kan lösa med gemensamma tag. I grund och botten måste vi göra internationella insatser. Det är effektivt, och det är moraliskt riktigt därför att det hjälper länder att utvecklas. Den utgångspunkten delar vi. Vi ska också använda effektiva styrmedel, där handelssystemet står ut som ett av de bäst fungerande. Låt oss då konstatera att direktivtexten, som vi från sida naturligtvis har varit med och förhandlat fram, är väldigt tydlig. Där framgår med all önskvärd tydlighet att det står bör användas, inte ska användas. Skälet till att vi enades om det i och i de råd som fattar dessa beslut var just att det inte fanns en öronmärkning, därför att och en bred majoritet av EU:s medlemsländer inte ville ha det på det sättet. Det är alldeles tydligt att det sätt som vi redovisar detta på är i enlighet med direktivet, precis så som det är formulerat. gör mycket stora satsningar. Det handlar om över 3 miljarder till utvecklingsländer. Det handlar om 700 miljoner till energieffektivisering. Det handlar om 1,3 miljarder till energiforskning. Allt detta är naturligtvis åtgärder som bidrar till att vi förbättrar klimatet, helt i enlighet med detta direktiv. Som vanligt är det absolut ledande landet i på klimatområdet. Vi gör bredast insatser, vi är alltid pådrivande, vi har mest ekonomiska styrmedel och vi gör bredast satsningar och investeringar för att säkra hållbarhet. Ett slående exempel på det, som jag noterade i underlagen för detta, är hur det nu ser ut med den förnybara energin och på vindkraftssidan. ökade 2010 sin vindkraftskapacitet , att jämföra i och i . har alltså flyttat fram positionerna kraftigt med förnybar energi, bland annat tack vare de effektiva styrmedel vi har. Det är koldioxidskatter, handelssystemet, gröna certifikat samt olika forsknings- och investeringsstöd som gör att är och förblir ett av de ledande länderna på förnybar energi i . Sedan ska vi naturligtvis också göra bredare internationella insatser på klimatområdet. Vi vet att inte minst har gjort det via de olika samarbetsorgan som vi har, inte minst världsbanksarbetet, där är starkt pådrivande och en mycket betydande finansiär för att klara klimatfrågan också i utvecklingsländer. 20 (V): Det här var ett intressant svar från finansministern. förstår inte jag riktigt vad den linje i den här frågan verkligen är. EU-direktivet slår fast att minst hälften av intäkterna ska användas till klimatåtgärder. Finansministern slingrar sig och säger att det står bör. Ja, det är sant det står bör. Men då kan väl finansministern berätta här och : Tänker finansministern använda , eller åtminstone av dessa pengar som kommer direkt från handelssystemet, till nya klimatåtgärder? Det är precis det som frågan handlar om. Sedan kan man göra det till en semantisk diskussion om bör och ska. Jag vill veta om regeringen tänker avsätta dessa pengar till klimatåtgärder. Ni gör inte det . går de här pengarna direkt in i statsbudgeten, bland annat för att man ska finansiera en sänkning av restaurangmomsen och andra i mitt tycke tokiga saker som regeringen håller på med. Vad är det annars för vits med att vi har EU-direktiv som slår fast att vi har ett handelssystem med syftet att minska utsläppen men också dra in resurser som ska användas till klimatarbete? Sedan ska det komma frifräsare som tar de här pengarna, nallar på dem och ger dem till höginkomsttagare som ska käka ute på restaurang och andra saker. Då är det väl ingen vits med att vi har gemensamma regler. Jag vill veta nu: Kommer att använda åtminstone av de 1,3 miljarderna till nya klimatåtgärder? Finansministern tar också upp att vidtar internationella åtgärder. Det är sant det gör ni i regeringen. Det stora problemet med det ni gör är att ni tar pengar från den redan befintliga biståndsbudgeten. Det kan vara malariabekämpning, kampen för rent vatten, skolbyggen, demokratiutveckling och andra saker som får stryka på foten då ni vidtar de här åtgärderna. Vi står bakom internationella överenskommelser som talar om att det ska vara nya och additionella medel när man går in med klimatbistånd. Man ska inte ta det från det redan befintliga biståndet. Sedan blir det lite lustigt när finansministern pratar om förnybar energi, då alla vet att vi är förbisprungna av en mängd länder i världen, inte minst och som är just de två länder som finansministern tar upp. Varför är det så att utvecklare av solenergi och solceller får flytta till när de vill kommersialisera sina produkter? Här i finns det ingen marknad för det. Vi har ingen solenergimarknad alls i , för vi har ingen politik för det. Det är ganska intressant att ni i den regering som styr gick ut i valet och i ert så kallade jobbmanifest, alltså de borgerliga partiernas valmanifest, lovade nya stödsystem för solenergin i . håller ni nu på att avveckla dem. Vad är det för politik för förnybar energi? 21 Finansminister (M): EU-direktivet är glasklart, entydigt, oomkullrunkeligt och oomtolkbart: av inkomsterna från auktioneringen av utsläppsrättigheter, eller ett ekonomiskt värde motsvarande dessa inkomster, bör jag upprepar bör användas för ett eller flera av följande syften. Det är helt entydigt hur kompromissen ser ut. Det fanns aldrig en majoritet av EU:s länder som ville skriva skall utan de ville skriva bör just därför att redovisningen ska göras på det sätt som jag har gjort. Det faktum att vi gör insatser i utvecklingsländer på över 3 miljarder, energiforskning på över 1 miljard och energieffektivisering på 700 miljoner innebär att för varje bokstavsläsning av detta direktiv uppfyller det med råge mångfalt om. Låt mig vara tydlig. Det går en skiljelinje mellan hur jag ser på finanspolitik och hur ser på finanspolitik. vill dra isär vårt budgetramverk. vill förändra våra budgeteringsregler. vill inte ha ordning och reda i offentliga finanser. Då är öronmärkning en självklarhet på den agendan. Det var så vi tidigare skapade oordningen i de svenska offentliga finanserna, det vill säga när vi öronmärkte skatter till specifika fonder som vi förde ut i de offentliga budgetarna. Det var så det i stor utsträckning såg ut i . Vi fick kämpa för att komma i ordning med den saken. Vi ska inte tillbaka till öronmärkning. Öronmärkning ska man alltid avstå från, och där man hittar den bör man alltid försöka avveckla den. Däremot är det självklart att vi ska jobba med klimatfrågorna. Koldioxidskatt, gröna certifikat och handelssystem är självklara delar av den goda klimatpolitik som har. Lusten från vänsterpartierna att svartmåla är för mig fullständigt frapperande. Jag deltar i Världsbanksmötena år ut och år in, och jag hör hur diskussionerna går. och är de enskilt största bidragsgivarna till exempel för den hjälputskrivelse som gjordes för . Möjligtvis är amerikanerna i närheten. Så här är det alltid. Det är alltid , och som går i bräschen och satsar bredast på att hjälpa till i utvecklingsfrågorna. Ska det vara så? Självklart ska vi ta ett ansvar för att hjälpa människor i nöd. Självklart ska vi vara stolta över att vårt bistånd är mer omfattande än i andra länder. Det är bra. Att försöka skapa en bild av att spelar bort viktiga biståndssatsningar medan andra länder kliver fram och tar ett stort ansvar är inte med verkligheten överensstämmande. När andra länder talar om vad de gör visar det sig alltid att vi i och gör mer. Vi följer regelverken bättre, vi har större satsningar och vi har inte samma krav på att pengar ska föras tillbaka till våra egna fördelar. Den beskrivningen av det svenska biståndet finns inte. Vi har ett bra bistånd, och det är jag stolt över. Låt oss också ta frågan om vindkraften. Sedan regeringen tillträdde 2006 har vindkraften ökat i , i med 19 och i med 32. Det är bra att ägnar sig åt snabb utbyggnad av vindkraftssektorn. Senast läste jag en stor artikel i om att den förnybara energin är en framtidsbransch som växer explosivt. Det är bra. Vi ska uppmuntra till att förena effektiv ekonomi med bra klimatinvesteringar, till exempel vindkraften. Ge inte bilden av att är sämst, ligger sist och inte gör vad vi ska. Vi är alltid noggranna i klimat- och biståndsfrågor. 22 (V): Vi talar om EU:s utsläppshandelsdirektiv, som förnyades då kraven på bland annat klimatfinansiering skrevs in. Vad är det för vits med att ha ett direktiv som säger att av intäkterna från handelssystemet ska gå till nya klimatåtgärder? Vad är det för vits med det? håller finansministern på att göra detta till en semantisk fråga. Jag känner till massvis med lagtexter där det står bör och man skulle ha velat ha ett skall. Inte desto mindre står det så i direktivet. Kommer man att använda , finansministern, av dessa , som dessutom successivt kommer att växa och bli mer och mer i takt med att koldioxidpriset förhoppningsvis går upp? Kommer man att se till att av intäkterna går till nya klimatåtgärder? Vi får inte höra någonting alls från finansministern. Det är oroväckande.