prot · GY0965 · 2011-03-02 00:00:00 — nämndes här i kammaren möjligheten till en rättvis handel. Globaliseringen ger oss den möjligheten om vi tar den. Det ger oss också möjligheten att öka välståndet både för oss och för andra. Det är också viktigt att vi i de olika avtal vi sluter ser till att det är sjysta villkor och att vi ser över våra egna ambitioner, krav och målsättningar. Jag vet att det har diskuterats. nämndes här i kammaren. Det är inte sunt att med EU:s jordbrukspolitik i ryggen dumpa priser som slår ut lantbrukare i svagare ekonomier. Men här finns också goda exempel som vi kan titta på. När vi debatterar saker som berör oss vill jag även nämna hbtq-frågorna. Trots att de flesta av oss i denna kammare utgår från principen om varje människas frihet och lika värde oavsett hudfärg, kön, sexuell läggning, språk, religion, politisk eller annan uppfattning så vet vi att det i verkligheten sker kränkningar av dessa mänskliga rättigheter . Det är skrämmande och oacceptabelt att det fortfarande finns så mycket fördomar i världen och hat kring frågan om sexuell läggning. Vi vet att okunskapen ofta är den stora boven. Därför måste både vi politiker och andra engagerade ständigt belysa dessa frågor i samhället både nationellt och internationellt. Vi måste bevaka hbtq-personers mänskliga rättigheter i EU:s kandidatländer och i de länder som får bistånd av samt när vi tecknar avtal av olika slag. Globaliseringen ger oss också en möjlighet att kunna föra ut kunskap och få förståelse för dessa frågor. Bistånd är en av våra hjärtefrågor. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att effektivisera biståndsinsatser och att tydliggöra vikten av demokratisering, mänskliga rättigheter, miljö och jämställdhet i samband med biståndsinsatser. Det är ett bra grepp och kommer att kunna leda till en positiv utveckling. Glädjande nog kan vi konstatera att , trots den rådande lågkonjunkturen, bibehåller ett bistånd av bni. har också vidtagit konkreta åtgärder för att stärka effektiviteten i biståndet. är därmed ett ledande land i biståndssammanhang, inte minst inom EU som lagt fast en plan för att öka medlemsländernas bistånd till av bni för de länder som inte redan ligger över detta mål. som ett föregångsland i biståndssammanhang bör stimulera andra givarländer att också ta sitt ansvar och infria givna löften och därmed leva upp till ett högt biståndsmål. Ytterligare steg kan tas för att säkra att biståndet stöder fattigdomsbekämpning och en demokratisk utveckling i samarbetsländerna i enlighet med målsättningarna i svensk politik för global utveckling. politik för global utveckling och dess målsättning att politiken ska genomsyras av ett fattigdoms- och ett rättighetsperspektiv, bör i större utsträckning ges en central roll i alla politikområden. Mekanismer, däribland konsekvensanalyser, utvärderingar och bred dialog med olika aktörer i , bör stärkas för säkra att PGU genomsyrar alla politikområden. Som varm vän av kan jag inte låta bli att nämna några positiva saker. besökte jag , ett land som plågats av gerillakamp och inbördes strider . Kritiken från såväl civilsamhälle som myndighetshåll har varit stor över kränkningar av mänskliga rättigheter. Vi har tagit emot många delegationer här i som har berättat om vad som har hänt. När jag var där var kritiken massiv. lyssnade jag på företrädare såväl för den nyvalde presidenten som folk på gatan för att höra vad som sker. Tongångarna var övervägande positiva om program som startats för att få bukt med sociala klyftor, markanspråksfrågor och grunden till den konflikt som härjat under mer än fyra decennier. Mycket återstår att göra. Det har bara börjat. Men hoppet och optimismen finns där. är en region rik på både naturtillgångar, människor och kultur. Givet de rätta förutsättningar och det stöd som i vissa delar kan behövas för att komma rätt på banan är det en stor framtida möjlighet som finns i ett utbyte av varor, tjänster, kultur med mera mellan oss och . Det gäller att vi inte försnillar den möjligheten, till gagn för både oss och dem. Globaliseringen hjälper oss i detta. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 198 (C): Jag brukar hänvisa till strof när han skrev att det är ont om jordklot. Så är det. Jag känner inte fler än vårt eget. Vårt jordklot är ett gemensamt ansvar och ett gemensamt ansvarstagande för oss alla här , men också för kommande generationer. Det är om detta det handlar. Det handlar om vår glob att länka samman, att ta ansvar, att se helheter och att skapa möjligheter. För oss centerpartister är det självklart att tilltro människor och vilja jobba för att skapa möjligheter för människor att växa och förverkliga sina idéer varhelst man bor i världen. Människor gör alltid skillnad. Människor har genom historien sprängt gränser, skapat ny kunskap, utvecklat ny teknik och format det som vi känner som demokratier att själva få styra och besluta om sina egna liv. Det är detta som tydligt sker i . Det är en vilja att få denna möjlighet. Det är detta som är så viktigt att bejaka. Det handlar om människors kraft och människors tilltro till sig själva och sina möjligheter. i debatten har det givits lite olika exempel. Så sent som i såg jag ett tv-inslag från . Det handlade om indiska fiskare som plötsligt hade fått möjligheten att verka på helt nya villkor därför att mobiltelefonen hade revolutionerat deras tillvaro. Där man tidigare var hänvisad till att sälja sin fisk på ett ställe till ett pris hade man nu möjligheter att pröva att sälja sin fisk över en mycket större marknad. Man hade fått rådighet över sitt eget företag och sitt eget liv, och det skapades förutsättningar för människor och för utveckling. Det var fantastiskt! Här ser man verkligen att ny teknik skapar möjligheter att förändra ens eget liv och förändra villkor också för andra. Det är detta som jag tycker är så fantastiskt med människors idérikedom och människors möjligheter att skapa ny teknik och nya förutsättningar som knyter oss samman. Vi talar om att världen är stor. Men är vi så nära varandra. Kunskapen om varandras situation växer på ett sätt som inte var möjligt. I grunden har vi globaliseringen, som har pågått hur länge som helst så länge som har varit en levnadsplats för mikrober, människor och vad vi nu har. Det är någonting som vi måste bejaka. ställer det oss inför nya utmaningar. Vi har klimatfrågorna, där vi jobbar med utgångspunkt från att försöka hitta ett regelverk som knyter och binder oss samman och skapar gemensamma förutsättningar och ett nytt klimatavtal. Vi för diskussioner i handelssammanhang eftersom handel är en viktig del. Våra önskemål är att hitta ett gemensamt regelverk i WTO-rundan. Vi har från vår sida också talat om att hitta ett grönt WTO för att skapa ett sjyst regelverk för att klara detta och inte skapa nya handelshinder. Vi ska i stället skapa nya möjligheter för människor. Vi har , som det också talas om i betänkandet. är en del av ett gemensamt regelverk. Men allt är inte perfekt . Det kan förbättras, och det kan utvecklas. Det är det som vi människor har förmåga att göra om vi inte stängs inne, hamnar bakom gränser och inte får släppas ut. Det finns tyvärr många människor som har det så. Jag tänker på , till exempel, som har som i stort sett den enda kontaktytan förutom . Det finns fler exempel. Detta är en del av vad som drabbar de här människorna. De är instängda. De får inte delta. De får inte möjligheter att vara med. Det är viktigt att vi skapar regelverk och jobbar för att öppna världen för människor. I detta sammanhang har också frågan om de internationella finansiella institutionerna varit uppe. Dem har vi haft många synpunkter på, men även här tycker jag att det finns skäl, inte minst för oss, att se att det har skett en del framsteg. Vi har varit aktiva från svensk sida och verkat för att öppna upp institutionerna och förändra regelverket. Det har börjat ske en hel del även där. Det finns hopp för världen, fru talman. Det finns hopp för vårt enda jordklot. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. 199 (KD): Just nu följer vi med en blandning av hopp och oro den dramatiska utvecklingen i . Revolutionerna i och startade för snart en månad sedan i och spred sig till flera andra arabiska länder i regionen. Denna folkliga revolt har vi inte sett någon motsvarighet till sedan kommunismens fall i . De senaste decenniernas globaliseringsprocess har varit en viktig faktor i de revolutioner vi har sett den senaste månaden. Globaliseringen har skapat nya möjligheter för individer och företag, för idéer och för information att fritt röra sig över gränserna. Det friare flödet av varor, tjänster och kapital har bidragit till att skapa förutsättningar för demokratirörelser, men också för ökad tillväxt och välstånd. Globaliseringen har bidragit till ett öppnare världspolitiskt klimat. har det funnits så många demokratier i världen som . Sambandet mellan demokrati och ekonomisk utveckling är solklar. Demokratins landvinningar, framför allt en fri press, har gjort att färre människor drabbas av svält. Dessutom tenderar demokratier att inte gå i krig med varandra, vilket har gjort att allt färre krig utkämpas mellan stater. Globaliseringen har minskat avstånden mellan människor som kunskapen och förståelsen för levnadsvillkoren i andra delar av världen har ökat. Många frågor om bland annat finansmarknaderna och klimatförändringarna kräver lösningar på global och internationell nivå. Det är viktigt att demokratin grundas på gemensamma universella värderingar om alla människors lika rätt och värde. I en alltmer globaliserad värld ställs ökade krav på en värdegemenskap som kan utgöra grunden såväl för ett konstruktivt samarbete som för åtgärder mot hot av olika slag. Av avgörande betydelse är de mänskliga rättigheterna, demokrati, god samhällsstyrning och fungerande rättsordningar. Jag anser att det är viktigt att arbetet för mänskliga rättigheter får ökad tyngd i det svenska bistånds- och utrikespolitiska arbetet. Det är viktigt att driver en utrikespolitik som har en tydlig förankring i vår gemensamma värdegrund. Därför är det viktigt att vi stöder den pågående kampen för demokrati och mänskliga rättigheter i och , men också i länder som och . För att främja världsfreden och minska de globala klyftorna och miljöförstöringen krävs ökat internationellt samarbete. Detta sker främst på global nivå via FN, på regional nivå inom EU, och samt genom det nordiska samarbetet. De internationella samarbetskanalerna är viktiga, och dessa behöver vi slå vakt om. Som ett resultat av globaliseringen har andelen fattiga i världen minskat. Andelen fattiga förutspås sjunka från till , enligt prognos . Trenden går åt rätt håll, men trots det är vi långt ifrån att utrota fattigdomen. Fattigdomen och svälten i vår globaliserade värld är en moralisk katastrof som kan åtgärdas. finns kunskap, teknik och alla resurser som behövs för att bekämpa fattigdomen. Det som saknas är den politiska viljan. Utvecklingsländer måste få en chans att konkurrera på lika villkor. De begränsande hindren på världsmarknaden måste därför tas bort. Min förhoppning är att globaliseringen kan leda till att demokratin och respekten för de mänskliga rättigheterna sprider sig över världen och bidrar till ekonomisk utveckling och att allt fler människor lyfts ur fattigdomen. Jag yrkar avslag på motionerna och bifall till förslaget i betänkandet. 200 (MP): Jag skulle vilja säga några ord om det som sägs i motion U256 av med flera om satsningar på fossila bränslen. Den oerhörda potential förnybar energi besitter förtjänar, precis som motionärerna framhåller, att betonas igen och igen. Inte minst många länder i syd präglas av synnerligen god tillgång på energi ur sol, vind, vågor och andra flödesenergier. I skarp kontrast till fossila energislag handlar det här om decentraliserad energi där så att säga själva energiråvaran är gratis och inte tar slut. Den är därmed inte heller konfliktdrivande på samma sätt som alltför ofta är fallet vid utvinning av olja och gas. Många utvecklingsländer med endast bristfälligt utbyggd energiinfrastruktur har här en historisk chans att grodhoppa över såväl kärnkraft som fossila strukturer och i stället satsa på ren och förnybar energiteknologi. För att detta ska bli möjligt, fru talman, krävs emellertid betydande initiala investeringar, och det är då avgörande att allas vår bank fasar ut fossilinvesteringar till förmån för satsningar på förnybar energi. Tyvärr sker detta endast i snigelfart, och energiinvesteringar domineras alltjämt av massiva fossilsatsningar. Med tanke på vad klimatklockan är slagen är detta naturligtvis fullständigt ohållbart och oansvarigt. kan som medlem av vara pådrivande för att accelerera bankens satsningar på förnybar energi, och vår regering har här ett bjudande ansvar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 25 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2010/11:241 Uranbrytning i av (MP) till närings- och energiminister (C) 2010/11:242 Tillsyn av HVB-hem och andra boenden för barn och unga av (S) till statsrådet (KD) 2010/11:243 Bullerproblematik i av (S) till miljöminister (C) 2010/11:244 Klagomålshanteringen i hälso- och sjukvården av (S) till socialminister (KD) 2010/11:245 Undantag från om gränsvärden för dioxin av (S) till landsbygdsminister (C) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 26 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2010/11:339 Kommunernas ansvar för ensamkommande flyktingbarn av (S) till statsrådet (M) 2010/11:340 Modernare regler för fastställelse av könstillhörighet av (MP) till socialminister (KD) 2010/11:341 Integritetsskydd på Internet av (S) till statsrådet (FP) 2010/11:342 Självrisk i patientförsäkringen av (S) till socialminister (KD) 2010/11:343 och skärpta passregler av (FP) till statsrådet (M) 2010/11:344 Cyberfrihet av (S) till utrikesminister (M) 2010/11:345 framtida verksamhet i inlandskommuner av (S) till statsrådet (M) 2010/11:346 Angelägna kulturprojekt som inte kommer att byggas av (S) till kultur- och idrottsminister (M) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 27 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2010/11:316 Metoder för att minska ungas utanförskap av (V) till statsrådet (M) 2010/11:318 Möjligheter att göra högskoleprovet med talsyntes av (S) till utbildningsminister (FP) 2010/11:321 Öppnande av det svenska av (KD) till justitieminister (M) 2010/11:322 Ursprungsmärkning och dioxiner i kött av (V) till landsbygdsminister (C) 2010/11:327 Sjukförsäkring gällande svårt sjuka av (FP) till statsrådet (M) 2010/11:328 Översyn av minerallagen av (MP) till närings- och energiminister (C) 2010/11:329 Avsaknaden av automatiska brandlarm på skolor av (FP) till justitieminister (M) 2010/11:330 Flyktingar från av (V) till justitieminister (M) 2010/11:331 Åtgärder mot bonuskulturen av (V) till statsrådet (M) 2010/11:333 Konsekvenser av avgifter för tredjelandsstudenter av (MP) till utbildningsminister (FP) 2010/11:334 Konsumentskydd för snusprodukter av (FP) till socialminister (KD) 2010/11:335 Kraven på pass och klarlagd identitet i ärenden om uppehållstillstånd av (V) till statsrådet (M) Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 28 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen från sammanträdets början till och med 12 § anf. 36 (delvis), av talmannen därefter till och med 13 § anf. 74 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 17 § anf. 112 (delvis), av talmannen därefter till och med 21 § anf. 130 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 23 § anf. 168 (delvis), av talmannen därefter till och med 24 § anf. 194 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.