prot · GY0957 · 2011-02-10 00:00:00 — Det stämmer att jag har dragit i gång ett ganska omfattande och ambitiöst arbete för att lägga grunden för det svenska svaret på den digitala agenda för som har tagits fram och som togs fram under svensk ledning under det svenska ordförandeskapet. En viktig del i detta är att samla alla berörda parter runt ett antal gemensamma teman och rundabordssamtal. Dessa samtal fokuserar i huvudsak på de områden där staten är en aktör men där de privata aktörerna och det civila samhället behöver finnas med i målsättningarna, just när det gäller ansvaret för det som är statens eget ansvar. När det gäller e-förvaltning eller IT-säkerhetsfrågor inom den statliga förvaltningen kommer det absolut att finnas med i den digitala agendan, men vi kommer att bereda det på annat sätt till exempel inom ramen för den statssekreterargrupp regeringen har fattat beslut om att inrätta. 52 (FP): Tack för svaret, statsrådet! En av de frågor du har ansvar för är IT-infrastruktur. Har du tagit eller kommer du att ta några tydliga initiativ för att göra IT-infrastrukturen i säkrare mot IT-angrepp? Det gäller oavsett om det sker inom eller utom ramen för den digitala agendan för . 53 Statsrådet (C): Säkerheten när det gäller IT-infrastrukturen omfattar ett arbete som behöver bedrivas på många olika nivåer. Det kanske allra viktigaste vi behöver göra är att höja säkerhetsmedvetandet när det gäller vardagssäkerheten. Det handlar om att ha robusta nät som klarar av störningar och där information kan ta andra färdvägar om det skulle vara som det var i då en kabel grävdes av eller om någon med mer illasinnade avsikter går in och försöker störa vår information. Där har vi så sent som i regeringen fattat beslut om en ny lagrådsremiss för lagen om elektroniska kommunikationer. När det till exempel gäller mobilkommunikation skärper vi kravet på operatörerna att kunna garantera robusthet i sina nät. 54 (C): Min fråga riktar sig också till utrikesministern. Försiktighet sägs vara en dygd ibland, men i fråga om demokrati, frihet och mänskliga rättigheter krävs tydlighet och en tydlig röst. Många herrar utan demokratiskt mandat ser med oro på det som hände i och det som händer i . I öppnades dörren för förhandlingar, en övergångsregering och en bättre framtid när presidenten lämnade. I väntar människor. Där driver människor alltmer högljutt kravet på att också ska lämna för att öppna dörren för förändring. Det är väldigt tyst från EU, och det är väldigt tyst från när dessa krav reses. Är det inte dags nu att från svensk sida kräva att ska lämna? 55 Utrikesminister (M): Vårt krav gäller värderingarna. Det gäller frihet, demokrati och processen för fria och rättvisa val. President kommer att lämna, men det som sker är att man i försöker finna formerna för detta. Jag tror att det är en fördel om det sker inom ramen för den egyptiska konstitutionen, men det är inte alldeles okomplicerat hur denna process ska ske på ett sådant sätt att det ger utrymme för olika politiska krafter att reellt formulera de olika alternativen. Skulle man bara göra det rakt av , genom omedelbar avgång och omedelbara val, fruktar jag att det skulle manipuleras av de existerande krafterna och leda till att den bestående regimen i annorlunda skepnad överlever. Demokratin behöver sina institutioner och behöver förberedas, och det är det som pågår. Jämför med övergångsprocessen i de öst- och centraleuropeiska länderna, i , vid det här laget rundabordssamtal, överenskommelser, steg för steg; det är så man konsoliderar demokrati. Det snäpper man inte fram ur luften med fingrarna. 56 (C): Nej, självklart inte. Men här har vi en mycket stark, tydlig rörelse bland det egyptiska folket. Då får det som jag ser det inte finnas en tvekan om var vi står. Står vi på de ledares sida som har ett odemokratiskt mandat eller står vi på de människors sida som kräver en framtid med demokrati? Ett sådant vägval måste vara tydligt från svensk sida och från EU:s sida. I detta sammanhang har ingen roll. 57 Utrikesminister (M): Jag tror inte att vi ska formulera detta i termer av personer. Skulle avgå eller är det vice president som tar över. Jag känner tillräckligt väl till honom för att inte rekommendera det som en långsiktig demokratisk lösning för att uttrycka saken med stor försiktighet, men det är vad det handlar om. Ty följande: Vi ska formulera oss i termer av värderingar, principer och processer. Då handlar det om att förbereda fria och rättvisa val. Jag säger förbereda, för det tar sin tid. De ska vara fria, och det kräver förändringar i författningen. Det kräver rättvisa, och det kräver uppbyggnad av institutioner. Att bara göra detta till en rubrikfråga om personer leder fel, och det kommer att leda tillbaka till något mörkt i stället för framåt mot det ljusare vi strävar efter. 58 (SD): Jag skulle vilja ställa en fråga till landsbygdsminister . har som bekant drabbats av en dioxinskandal med förgiftat djurfoder. Dioxinhalter har uppmätts som ligger 13 gånger högre än vad som är tillåtet. Det beräknas att det totalt har levererats förgiftat djurfoder. Länder som , och har stoppat import av tyskt fläskkött fram till dess att det hela är fullständigt utrett. Konsekvensen av det hela har blivit att den svenska livsmedelsmarknaden nu mer eller mindre har översvämmats av prisdumpat tyskt griskött. Priserna för tyskt fläskkött är till och med lägre i än i . Allt detta tyder på en avsiktlig prisdumpning. Finns det uppenbara skäl att inför ett importstopp till dess att dess att dioxinskandalen är ordentligt utredd? 59 Landsbygdsminister (C): Tyska myndigheter har garantier för den mat, till exempel det fläsk, som produceras och säljs från tyska gårdar och slakterier. Det är meddelat att därest det har varit kontaminerat med till exempel dioxin är det destruerat. Det kött som säljs på den tyska marknaden och till andra marknader är inte farligt att äta. Då kan och får inte vi stoppa den import som sker från . Vad ska vi då göra i den situation som är? Vi måste se till att överbevisa de länder utanför EU som har stängt sin import från till exempel så att de öppnar den igen och vi får i gång den normala handeln och får bort överproduktionen och överkapaciteten som finns . 60 (SD): Jag tackar landsbygdsministern för svaret. Jag konstaterar att svenska grisbönder just nu befinner sig i en mycket besvärlig situation. Avräkningspriserna har sjunkit rejält. En del grisbönder talar om förluster på . Låt mig få citera ur en artikel i . Artikeln beskriver en svensk grisbondes verklighet just nu: Jag kan inte sova när jag måste ta hand om alla räkningar och se över lånen. Vi riskerar att förlora hela gården och även vårt hem. I ska nötkött, fisk och honung märkas med ursprungsland. Svenska konsumenter borde rimligtvis ha samma rättigheter att få veta var fläskköttet kommer ifrån. Kan landsbygdsminister lova att verka för en obligatorisk ursprungsmärkning även för fläskkött? 61 Landsbygdsminister (C): Åtgärd ett från Europeiska unionens sida måste vara att få i gång den export som normalt är från Europeiska unionen vad gäller griskött. Åtgärd två från min sida är att vi just nu håller på att titta därest vi kan kompensera för de oerhört höga krav på djurskyddsstandard som vi har i vårt land och som medför kostnader som tydligen marknaden inte är beredd att betala för producenten. Åtgärd tre är att vi från regeringens sida har anslagit pengar till någonting som heter så att de som köper mat till de offentliga köken det vill säga till dagis, skolkök och så vidare kan ställa krav på den råvara som man köper till köken. Då kan barnen få den högkvalitativa mat som jag tycker att de ska ha i till exempel skolan. Vad beträffar märkningen pågår det ett sådant arbete på den europeiska spelplanen. Jag kan meddela kammaren att har röstat ja vad gäller märkning av allt kött. Förbud mot försäljning av djurtestad kosmetika 62 (V): Jag har en fråga till socialminister . ska försäljningsförbudet mot djurtestad kosmetiska träda i kraft fullt ut i EU. Det är någonting som vi i välkomnar. Vi har drivit den frågan länge , då jag inte var ledamot här. kommer troligen föreslå att förbudet skjuts . Då vill jag veta om den kommer att motsätta sig åtgärd och stå upp för att förbudet mot djurtestad kosmetika ska träda i kraft . Delar regeringen ståndpunkt att det behövs ett försäljningsförbud mot djurtestad kosmetika? 63 Socialminister (KD): Som vet och också säger är detta en fråga som har varit på tapeten och där den svenska har ett väldigt tydligt ställningstagande. På EU-nivå har man inte tyckt sig vara mogen att ta fram frågan ordentligt med hänvisning till att det inte finns en trygg ersättning för den testning som sker. Det finns diskussioner som gör att frågan ytterligare kan skjutas . Vi vill naturligtvis så snabbt som möjligt kunna komma till skott. position är tydliggjord genom ställningstagande, och det är också vad vi avser att fullfölja. 64 (V): Det är bra att regeringen delar ställningstagande. Då förväntar jag mig att regeringen den dag kommissionen kommer att föreslå att beslutet skjuts , och det kommer att ske , verkligen tar strid mot kommissionen. Såvitt jag vet har ditt departement skickat ut frågor till berörda parter om djurtestförbudet. Men ni har inte skickat ut frågorna till dem som företräder djuren. Forska Utan Djurförsök och Djurens Rätt har inte fått de frågorna. Ställer ni inte frågor om EU:s djurtestförbud till dem som representerar djuren? Varför frågar ni bara den andra sidan? 65 Socialminister (KD): Det är möjligt att det kan vara några representanter av djuren utsedda som inte är tillfrågade . Men vi har gjort ett brett frågeunderlag för att säkerställa att vi kan få en tydlig bild av detta. När förslaget kommer ska vi ta ställning utifrån det faktaunderlag som finns. 66 (KD): Jag har en fråga till socialminister som gäller ökningen av infektioner orsakade av multiresistenta bakterier, det vi brukar kalla sjukhussjukan. Multiresistenta bakterier är ett stort problem i sjukvården. Enligt uppgift från kan vi nu se en ökning av antalet anmälningar av svårbehandlade infektioner som är förvärvade på sjukhusen. Jag tror att det till en del kan bero på att man har förbättrat rapport- och anmälningsrutinerna. Men vi ser också att det finns en reell ökning. Den utvecklingen är oroande. Smittspridningen i det här sammanhanget skiljer sig inte från andra bakterier. Det är därför som slarv med hygien när det gäller operationer, behandlingar och diagnostik kan få förödande konsekvenser. Vi har fått rapporter om att även överbeläggningar kan bidra till en smittspridning. Min fråga till socialministern är därför: Vilka åtgärder planeras för att förhindra spridning av multiresistenta bakterier inom sjukvården så att vi får ett stopp på den så kallade sjukhussjukan? 67 Socialminister (KD): Tack för frågan. Det är en ofantligt viktig fråga. Om vi inte får bukt med de multiresistenta bakterierna och kan hindra den utveckling som är pågående utsätts vi för en situation där tämligen vanliga sjukdomar kommer att medföra att det finns en risk för dödsfall i stor utsträckning och att de enkla behandlingar som vi haft kommer att visa sig omöjliga att använda. Det behöver mötas på flera olika plan. Det första handlar om att stoppa den överförskrivning som finns. Ju mer vi förskriver antibiotika, desto större är risken att resistenta bakterier utvecklas. Det andra handlar om att vi har hygienrutiner på sjukhusen som gör att man kan förhindra utveckling av resistenta bakteriestammar. Det finns mycket ytterligare att göra. Jag ska återkomma till svaret. 68 (KD): Tack för detta svar, socialministern. Vi är överens om allvaret i det. Jag vet att det finns en viss planering för att få åtgärder i landet när det gäller förskrivningsnivån men också för att förhindra spridningen och se till att vi får hygienrutiner som är effektiva. Jag har en följdfråga som lite grann gäller EU-samarbetet. Vi vet att vi har en ökad rörlighet och ett ökat internationellt resande. Det vill vi behålla och kanske också utveckla. När man talar med sjukvårdspersonal kommer ofta situationen upp att detta är önskvärt. Men här ligger ett orosmoment för många av vårdens medarbetare när det gäller att få en spridning av multiresistenta bakterier. Min fundering och fråga till socialministern är: Finns det möjlighet att inom EU-samarbetet åstadkomma överenskommelser som innebär att vi på det sättet kan skapa en säkrare sjukvård? 69 Socialminister (KD): Vi har en ny patientsäkerhetslagstiftning , och det är en viktig del i det här arbetet. Utöver det har regeringen anslagit, med godkännande, dryga som ska användas för patientsäkerhetsarbete. I det sammanhanget har vi slutit ett avtal med Kommuner och Landsting som bland annat är inriktat på att ge en prestationsbaserad ersättning som handlar om att höja patientsäkerheten. Ett av kraven där går ut på att man i varje landsting ska ha en så kallad Stramagrupp, alltså en strategigrupp för just arbetet mot multiresistenta bakterier, och den ska ha ett tydligt uppdrag och en klar finansiering. Den här frågan kan vi i , precis som säger, inte lösa helt och hållet själva. Under det svenska ordförandeskapet i EU var det en prioriterad fråga för svensk del, och vi har kommit en lång bit på väg. Bakterierna stannar ju inte vid tullstationerna, utan här handlar det om åtgärder också i andra länder för att vi gemensamt ska kunna bekämpa det här hotet mot folkhälsan. Regeringens roll i krissituationer 70 (S): Min fråga vill jag ställa till försvarsminister , och den gäller regeringens roll i krissituationer. I förra veckans krisövning, den så kallade Samö-KKÖ, valde regeringen att inte delta. Den politiska nivån var över huvud taget inte representerad i övningen. Både svensk och utländsk expertis återkom till hur viktigt det är att en för allmänheten känd samlande kraft uttalar sig, beskriver läget, ger information och visar att man är beredd att ta ansvar. Trots en tänkt härdsmälta i kärnkraftverket , radioaktivt utsläpp och en akut brist på elektricitet i landet uttalade sig inte regeringen om läget. Och en för allmänheten ganska okänd myndighet utan ledningsansvar ledde presskonferensen för att informera en orolig allmänhet. har det skett flera allvarliga händelser jag tänker på bombattentatet och det tänkta attentatet i och regeringen har inte uttalat sig om dem och heller inte om den här övningen. Min fråga är om det är ren försummelse, om det är slarv eller en uttalad strategi från regeringen att undandra sig sitt ledningsansvar i krissituationer. 71 Försvarsminister (M): kunde de som lyssnade få intrycket att det här handlar om något som har hänt på riktigt. Det gör det inte, utan det handlar om en övning där deltog. Det var fel i frågeställningen att den politiska nivån inte deltog. Min egen statssekretare, till exempel, deltog visst. Vi gör många övningar, och de har olika syften. Man övar inte samma sak varje gång. Övningen den här gången, som heter Samö-KKÖ 2011, syftade till att öva den interna larm- och informationskedjan och utbytet mellan myndigheter i en krissituation. Det fanns också ett betydande lokalt och regionalt fokus på berörda orter. Men processen för regeringsbeslut var inte en del i just denna övning. har det varit två större krisövningar där regeringsledamöter, inklusive jag själv, har deltagit. Men det är också viktigt i det svenska krishanteringssystemet att myndigheterna bär sitt ansvar också i krissituationer. Den politiska nivån var visst representerad. Min egen statssekreterare deltog. 72 (S): Jag tror att jag nämnde ordet övning , så jag tror inte att någon misstog sig på att det faktiskt var en övning det handlade om. Flera experter vid det här tillfället, både utländska och svenska, återkom som sagt till att det är viktigt att ett känt ansikte, en samlande kraft för nationen, tar sitt ansvar och uttalar sig. rekommenderade regeringen i sin granskningsrapport att utreda, överväga och föreslå en förberedd beslutsprocess. Jag hoppas, fru talman, att försvarsministern håller med mig om att regeringen styr riket, och det även i krissituationer. 73 Försvarsminister (M): gällde detta med förberedd beslutsprocess. Men det var alltså inte det som övades den här gången, utan det var myndighetssamverkan. Den svenska krishanteringen bygger på något som heter ansvarsprincipen, det vill säga att den aktör som bär ansvar för en funktion, en verksamhet i vardagen bär samma ansvar i kris. Det är alltså inte så att vi flyttar beslutsbefogenheter från myndigheter till regering när en kris kommer, eller till en annan myndighet heller för den delen, för det skulle försena själva krishanteringen. Men det är oerhört viktigt att sprida insikten om att det är samma aktörer som bär ansvar i kris som i vardag, så att varje aktör i det svenska samhället känner det ansvaret och förbereder sig på att kunna agera också i kris. När det gäller faktiska kriser tror jag att inte behöver gå längre än till att titta på hur vi har hanterat till exempel de tragiska dödsfallen i för att se att när det är befogat är regeringen på plats. Men när vi övar myndighetssamverkan är det myndigheterna som övar och inte regeringen. Dämningsgränsen i Eldforsen i 74 (MP): Min frågeställning riktar sig till landsbygdsministern. Miljödomstolen har före aviserat datum för beslut beslutat att tillåta en höjning av dämningsgränsen vid Eldforsen i och gett tillstånd för kraftproduktion. Det har skett utan att domstolen har behandlat frågan om de skador som uppstår nedströms i den enligt 4 kap. 6 § skyddade älvsträckan. Regeringen har en skyldighet att gå in och göra en fördjupad prövning för att visa att man tar sitt ansvar för den skyddade älven. Tre större forssträckor skadas allvarligt, vilket får förödande konsekvenser, inte bara för stora naturvärden utan indirekt även för turistindustrin och de lokala arbetstillfällena. Min fråga är: Avser regeringen att ta sitt ansvar i det här fallet för en levande landsbygd, eller går man enbart storbolagens ärenden? 75 Landsbygdsminister (C): Frågeställningar som rör och dess tillämpning ligger inte på det departement som jag är chef för utan hanteras av . Av det skälet kan jag inte ge något besked till frågeställaren. 76 Socialminister (KD): Frågan var lätt tillspetsad från sida. vet ju att vi som politiker, som riksdag och regering, har att fatta beslut utifrån de underlag och den beslutsstruktur som gäller. I det här fallet är det en domstol som har fastställt ett utlåtande. Det är alltså ingenting som låter sig överprövas på den politiska nivån, utan ett domstolsförfarande är ett domstolförfarande. Vi kan diskutera den lagstiftning som ligger till grund för det utslag som har kommit. 77 (MP): Där har ministern fel. När det gäller de skyddade älvsträckorna, enligt 4 kap. 6 § , har myndigheterna, i det här fallet domstolen, skyldighet att upplysa regeringen om den prövningsskyldighet som regeringen har. Det är alltså ett skydd som är politiskt beslutat och inte beslutat i domstolsprocesser. Av till exempel Kammarkollegiet betraktas det som en gigantisk rättsskandal att man valde att fatta det här beslutet än man hade aviserat och på det sättet helt enkelt köra över regeringen. Det har startats en process i kring den här frågan, och även där är man upprörd över hanteringen. Min fråga handlar om hur regeringen ser på de stora bolagens vinster. Här handlar det om att 180 miljoner i elcertifikatvärde delas ut som man uppenbarligen blundar för i stället för att skydda landsbygdens sysselsättning. Här handlar det om tre forssträckor som ett viktigt underlag för turistindustrin. Här offrar man lokalt arbete. Man offrar landsbygden för certifikatpengar till storbolagen. 78 Socialminister (KD): Den fråga som ställer nu handlar inte om samma sak som han först ställde en fråga om. Den svenska lagstiftningen är glasklar när det handlar om skydd för älvar. Det är också så att det finns ett beslutstillfälle för domstolar, och det finns politiker som spelar en roll i sammanhanget. Som säger är det också en fråga som prövas. Den ska naturligtvis prövas innan man kan komma med ett färdigt ställningstagande, och det kan vi inte göra här . Lagerföring av receptbelagda mediciner 79 (S): Jag vill ställa min fråga till socialminister . Efter utförsäljningen av apoteken har tillgängligheten till receptfria läkemedel ökat. Däremot har människor i behov av receptbelagda mediciner fått en försämrad service. Apoteken har dålig lagerföring av mediciner, troligen av kostnadsskäl, så när man kommer till för att hämta sin receptbelagda medicin får man den sällan vid första besöket, ibland efter två tre besök. ska då beställa hem medicinen, och man får återkomma. Detta förfarande är mer regel än undantag och en klar försämring mot tidigare då man fick sin medicin vid första besöket. Har socialministern för avsikt att vidta åtgärder för att förbättra servicen på apoteken för människor i behov av receptbelagda mediciner? 80 Socialminister (KD): Den omreglering av apoteksmarknaden som har genomförts har inneburit att vi har fått 200 nya apotek i . Det betyder att orter som har haft ett apotek har fått ett sådant , vilket innebär en stor förbättring av servicen för de människor som bor där. Vi har fått mer än 6 000 nya försäljningsställen för receptfria läkemedel, och det innebär en dramatisk förbättring för många människor. Öppettiderna har förstärkts och servicen förbättrats. Frågan gällde när det är brist på hyllan. Detta förekommer då och då, men att beskriva det som att man sällan får sin medicin och att det är mer regel än undantag är en grov överdrift. Det finns för apoteken en tillhandahållandeskyldighet som gör att de ska ha varan på hyllan. Det har också, efter viss påtryckning, nåtts en överenskommelse mellan apoteksföretagen om att de ska kunna hänvisa till varandra utifrån kundens behov. Detta gör att man snabbare ska kunna få sin vara. 81 (S): Jag påstår att det inte är någon överdrift. Allt fler människor hör av sig om detta. När de ber att höra efter om medicinen finns på ett närliggande apotek svarar personalen att det inte går, för man har inte ens telefonnumret till konkurrenten. Det handlar om svårt sjuka människor. Det handlar också om människor som fått utskrivet en medicin som behöver sättas in omgående men som får vänta i . Min fråga är åter: Har socialministern tänkt vidta några åtgärder för att förbättra servicen? 82 Socialminister (KD): Det är inte så att man sällan får sin medicin på apoteken eller att det är mer regel än undantag att varan är restnoterad. I regel får man förstås sin medicin. Det kan förekomma i enskilda fall att varan är restnoterad, det vill säga att medicinen inte finns inne. Det har därför slutits en överenskommelse mellan apoteksaktörerna att man utifrån kundens behov ska kunna hänvisa till varandra för att på så sätt säkerställa att kunden ska få den medicin som han eller hon är beroende av. Det är ett faktum att tillgängligheten har ökat. Fler människor får lättare tag på medicin än under den gamla monopoltiden. Missförhållanden inom barn- och ungdomsvården 83 (SD): I som överlämnats till barn- och äldreminister kommer en kommunenkät att presenteras. Enligt vad som har framkommit i medierna visar den att det fortfarande förekommer vanvård, våld och sexuella övergrepp i stor omfattning inom den sociala barn- och ungdomsvården. I uttryckte projektledaren för Kommuner och Landstings projekt stöd till utsatta barn önskemål om nationellt stöd för placering av barn och unga detta eftersom en kommun kan känna till misstänkta övergrepp på ett boende men på grund av brist på system för hur informationen ska spridas vidare kan andra kommuner vara ovetande om detta och fortsätta placera barn där. Vi har otaliga gånger fått höra om ungdomar som vanvårdas av samhället. Skräckexempel på hur barn straffas på märkliga sätt, utsätts för våldtäkter, isolering och förnedring finns det många av. Jag riktar min fråga till socialminister .