prot · GZ098 · 2011-09-27 00:00:00 — Det helstatliga bolaget förvaltar avtalet och svarar för att bevaka statens rättigheter och skyldigheter enligt avtalet. följer löpande verksamheten i bolaget. De omständigheter som anger kommer inte att utgöra grund för omförhandling av avtalet. När det gäller optionen har regeringen inte haft någon anledning att invända mot hur trafiken har utvecklats vad gäller integrationen av den lokala, regionala och interregionala tågtrafiken. Kostnaden för att utnyttja optionen är hög, och det är enligt svårt att på företagsekonomiska grunder motivera inlösen av optionen. Regeringen har inte gjort någon annan bedömning. Av affärsmässiga skäl kommer värderingen inte att offentliggöras. Beräkningssättet för kostnaden att lösa optionen förändras 2015 och . kommer att göra värderingar av kostnaden för att utnyttja optionen . De effektiviseringsvinster som eftersträvas med OPS, offentlig-privat samverkan, kan till stor del uppnås genom utvecklade entreprenadformer och en ändamålsenlig fördelning av risker och ansvar mellan offentliga och privata aktörer utan att privata aktörer ges ansvar för projektfinansiering. Då , som framställt interpellationen, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav tredje vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 20 (V): Jag tackar för svaret. Vi kunde läsa ett pressmeddelande från Express där företaget berättade att man gjort sitt bästa ekonomiska resultat . , alltså 2010, gjorde man en vinst på ett mångmiljonbelopp. Man talade om ökade intäkter och större vinst. har företaget sedan det började trafikera sträckan centralArlanda flygplats höjt biljettpriset . kostar en enkel resa ut till . Det är den i särklass dyraste tågförbindelsen i hela för att ta sig till en flygplats. I kostar det , i också och i . I , som brukar framhållas som ett av de dyraste länderna i , kostar en enkel resa med det så kallade flygtåget . Express är alltså dyrast i . Tycker statsrådet att är en rimlig kostnad och att en höjning av biljettpriset är vettig? Det är också viktigt att komma ihåg att troligen kommer att nå utsläppstaket . Det finns begränsningar för hur mycket får släppa ut. Hälften av utsläpp av växthusgaser kommer från resorna till och från . En stor del av dem som åker till åker tyvärr inte med tåget som är det mest miljövänliga sättet utan med egen bil, taxi eller buss. Det är olyckligt. Det finns ett egenvärde i att folk kan resa på det mest miljövänliga och bästa sättet ut till . Hade Express inte drivits av ett privat företag som har vinst som främsta syfte utan gemensamt i offentlig regi hade vi kunnat se till att priset var lägre och avgångarna fler än . Därför är det viktigt att få veta klart och tydligt från statsrådet om man är beredd att omförhandla avtalet med . Är man kanske beredd att helt och hållet ta över driften av resorna mellan och ? Enligt avtalet har staten rätt att göra det. Detta skulle förstås bli en kostnad för staten. Jag vore därför tacksam om jag som lagstiftare i denna församling fick veta den kostnaden, för då skulle vi kunna ha en rimlighetsdiskussion om huruvida det är värt si och så många miljarder att staten köper sig rätten att trafikera sträckan centralArlanda. Jag frågar igen: Varför kan inte regeringen offentliggöra det avtal som finns mellan staten och företaget som trafikerar denna sträcka? Varför kan inte jag och övriga 348 beslutsfattare få veta hur mycket det skulle kosta att utnyttja den option, den möjlighet, som staten har att få ta över driften på sträckan centralArlanda? 21 (FP): Det är en intressant fråga som har ställt. Statsrådet har svarat alldeles utmärkt på den. Till och från reser det 1517 miljoner resenärer. Utomordentligt många av dem använder bil eller buss. är en del av trafiken. Tyvärr räcker den inte till. Det finns också 15 000 arbetsplatser på . En intressant fråga är: Hur minskar man lönsamheten i , om det är ett mål? Jag skulle dock inte ställa frågan så utan i stället diskutera en fråga som inte ens berör: Finns det andra alternativ? Kan man kanske använda den summa pengar man har för att lösa in till något annat? Där har jag, fru talman, ett bra förslag. Nuvarande statsrådet tog 2008 initiativ till en projektstudie om att bygga ut till , vilket är kostnadsberäknat till 2 ½3 ½ miljard. Det är en fantastisk idé för att sätta press på priserna som är höga, vilket var inne på. Det avgörande är om det finns prispressande alternativ. Då kommer saken i ett helt annat läge, och de 825 000 människor som bor i regionen kanske väljer ett billigare alternativ, nämligen att åka med . Det handlar om mellan den trevliga orten i kommun och ledande luftfartskommun där ligger. Det finns annat att diskutera om man vill påverka prissättningen och lönsamheten än just . För att minska utsläppen från bilarna skulle man kanske ta bilavgifter till . Det är ett alternativ som är tänkbart. Det har diskuterats. tar inte upp det. Han är helt fascinerad av vinstnivån för . Han nämnde visserligen inte att han tyckte att avtalet var för långt. brukar alltid tycka att avtal är för korta. Här har vi ett långt och bra avtal som har gjort det möjligt att investera i en järnväg som har kostat . Jag skulle vilja skicka med infrastrukturministern att se till att öka antalet alternativ för att med spårbunden trafik komma till , inte att använda en fiktiv summa pengar till att lösa in en option för att möjliggöra inlösen av . Det måste vara en total felinvestering om man vill öka tillgängligheten till att inte bygga nya spår till . 22 (S): Det här är en väldigt intressant fråga för oss stockholmare. Den är intressant ur flera perspektiv. Detta är ett av de få projekt som man nästan by the book har genomfört med full OPS. står vi här ett 20-tal år efter att det genomfördes och ser vad resultatet blev. Det blev, såvitt vi kan se , inte särskilt mycket billigare. Offentlig-privat samverkan har från tid till annan hävdats vara räddningen för hela vårt infrastruktursystem. Det här är det enda projekt som vi fullt ut har genomfört med OPS. Vi ser att det är mycket dyrare. Man brukar från många håll hävda att man ska konkurrera om spåren. Det enda vi kan vara fullständigt överens om är att det inte blir någon konkurrens på , oavsett vilka regler vi skapar i denna kammare och oavsett om man öppnar marknader eller inte. Man kan åka buss, egen bil eller taxi. Men problemet är att det inte är möjligt att lösa tågbiljett mellan och . Man hänvisas till . De stolta idéerna om vad OPS skulle lösa har visat sig inte fungera speciellt bra i verkligheten. När man utvärderar kostnaderna och hur optionerna kan utnyttjas gömmer man sig bakom affärsmässiga skäl för att inte offentliggöra utvärderingen. har vi många infrastrukturprojekt med höga kostnader, och detta är ett som har kostat väldigt mycket pengar. Ska då inte skattebetalarna få ta del av vad det egentligen handlar om? För varje gång som frågan om tas upp i kammaren blir frågetecknen fler och fler. Jag tror att det är nödvändigt att man ser till att lägga allt på bordet när det gäller för att öka konkurrensen och kanske framför allt för att minska kostnaden för att man på ett miljömässigt så bra sätt som möjligt ska kunna ta sig till . De som har en tämligen normal inkomst och inte reser i tjänsten som statsrådet och jag oftast gör har sällan råd att använda sig av . Därför finns det anledning att fundera över hur den ska bli mer tillgänglig för fler resenärer än några få affärsresenärer. 23 (M): Vi har hört att offentlig-privat samverkan inte skulle vara något lyckosamt och bra. Man har faktiskt lyckats få antalet resande på att öka. Det är en av de saker som åtminstone i debatten har varit bakgrunden till att man nu lyfter upp frågan. Det genereras en hel del vinst när antalet resenärer ökar. Det är i grunden positivt. Man kan ställa motfrågan: Var har debatten varit då det inte genererades några vinster på ? Diskussionen kommer när ett privat företag har tagit risker tillsammans med det offentliga. Staten och därmed skattebetalarna står ju inte lottlösa i ett läge där det går väldigt bra. I sitt anförande tog infrastrukturministern på ett föredömligt sätt upp att det enligt avtalet återgår pengar till staten i ett läge då man gör stora vinster, och det är bra. 24 Statsrådet (M): Vi kan backa tillbaka och se varför diskussionerna om över huvud taget kom upp. Det fanns ett antal spår från och norrut. De gick mot , och vid sidan om låg . Man började diskutera hur man skulle kunna bidra till en bra tillväxt för hela så att människor skulle kunna resa på ett snabbt, enkelt och miljövänligt sätt. Då kom diskussionen om i gång. Det var ett ganska dyrt investeringsprojekt där man valde att samarbeta med privata aktörer. Det var ett sätt att fördela riskerna och ett sätt att få in friskt kapital för att kunna göra den här satsningen. Staten har, har alltid haft och kommer fortsatt att ha ett ansvar eftersom vi äger anläggningen och spåren. A-train som är entreprenör har det operativa ansvaret. När jag lyssnar på blir jag fundersam över vad det egentliga problemet är. Är det att miljötillstånd hotas av att fler tar bilen? Det är riktigt. Därför ska fler åka tåg. är en viktig del i det. Avtalet är konstruerat så att ju bättre det går för företaget desto mer kommer staten att få tillbaka. Som sade har det ekonomiska resultatet varit mindre bra. Då har staten inte betalat in några pengar. Det gjorde man under både för SJ och för . Här har det privata bolaget gjort det. börjar man få vinst och kan betala royalty, vilket kommer att vara till fördel för staten. När det gäller uppdraget och om man kan lösa ut optionen tycker jag att man ska fråga sig varför. Om anledningen är att det privata inte klarar av att leva upp till en kundnytta är det helt fel när det gäller relationen till A-train. De har mest nöjda resenärer. De ligger i topp när det gäller hur enkelt det är att boka biljetter och när det gäller punktlighet, bekvämlighet, säkerhet och turtäthet. De har till och med den bästa resegarantin. Om priset är för högt eller inte beror naturligtvis på vilket utbud man har. När det handlar om den skyldighet man har i fråga om integration ska man tänka på att andra kan åka på spåren, nämligen SL, trafik, fjärrtåg i form av samt SJ. Det är inte så att Express med den privata operatören A-Train är den enda som kör denna väg. Vi har 81 avgångar från till med Express. Därutöver finns det 114 dagliga avgångar som går från till , varav 37 är med SL och UL. 62 av dessa 114 går sedan vidare norrut mot som ett sätt att knyta ihop hela regionen. Man har också olika prissättning för dem som reser ofta, för dem som reser fler, för dem som reser , till exempel personer som ska ut och ha möten. jobbar man med prissättning för att få så många som möjligt att åka. Det ligger också i Swedavias, i flygplatsens, intresse att detta ska göras. Om man söker efter att det privata är det dåliga visar resultatet snarare att det är tvärtom. Då får man ha ett annat skäl, . 25 (V): Jag blev lite osäker på om det var en företrädare för A-Train som var här och talade eller om det var statsrådet , men det är fortfarande statsrådet. Det är bra eftersom det är vi som ska föra denna debatt. Är det inte lite märkligt att den borgerliga regeringen inte verkar ha något som helst att erinra om att det är ett privat bolag, som ägs av australiensiska riskkapitalister, som gör stora vinster på att ta ut de högsta priserna i hela på att köra till ? Dessa riskkapitalister betalar inte ett öre i skatt för denna vinst. Det är ett svar direkt till som sade att staten ej står lottlös. Jo, staten står visst lottlös. Dessa riskkapitalister skattefifflar. De tar dessa vinster och placerar dem i . Det tycker jag är extra graverande, måste jag säga, förutom de höga priserna. Det som också är extra graverande är att staten, då man byggde denna bana, gav A-Train ett räntefritt lån från Riksgälden på . Det är inte ens privata A-Train som betalar räntorna på detta lån utan det gör vi via skattsedeln. Jag måste säga att det är ett riktigt dåligt kontrakt. Det är i ljuset av det som jag tycker att det vore så mycket bättre om vi kunde äga tillsammans. I stället för att ha som mål att maximera vinsten för ett privat bolag som inte ens betalar skatt i skulle vi ha som mål att så många som möjligt ska resa med tåg som är det bästa sättet och dessutom det snabbaste sättet att resa ut till . gjordes det ungefär tre miljoner resor med Express. Det kan låta som ganska mycket. Men det finns kapacitet för ungefär tio miljoner resor. Den allra största delen av de resor som sker från till och tillbaka skulle kunna göras med tåg. Statsrådets direkta fråga till mig var: Vad är egentligen syftet? Syftet är att så många som möjligt ska resa så miljövänligt som möjligt, och dessutom snabbt och bekvämt, till och från . kommer troligen att nå utsläppstaket. Man kommer troligen att släppa ut mer koldioxid än vad man får göra i och med det avtal som man har. Då måste någonting göras. Hälften av alla dessa utsläpp kommer inte från flygplanen utan från resorna till och från . Då skulle jag önska att det fanns en strategi från denna regering att maximera antalet resor som sker på det mest miljövänliga sättet, nämligen med tåg. Men uppenbarligen finns det inte en sådan strategi, och det är tråkigt. från har en poäng i att detta blir en debatt om en fiktiv summa pengar. Ja, det har han rätt i. Det blir en debatt om fiktiva pengar och inte om reda pengar eftersom och den borgerliga regeringen inte kan offentliggöra detta avtal. Man hemlighåller ett avtal. Jag har därför ingen aning om hur mycket pengar det skulle kosta att utnyttja denna option och låta staten ta över driften av . , är det inte bättre också för denna debatts skull att ni i regeringen offentliggör detta avtal så att vi vet om det kostar 1 miljon, 1 miljard, 5 miljarder eller hur mycket det kostar för att staten ska kunna få ta över driften av ? Det vore bra för oss att veta: Varför hemlighåller ni detta avtal? 26 (FP): Jag vill gärna bekräfta statsrådets historieskrivning. Men det är intressant när hävdar att problemet är att för få reser med Express. 19881991 när han själv var med och understödde den sittande regeringen med och som finansministrar planerade man detta men fick inte fram några pengar. Det kom inga statsanslag. Det var regeringen som med ett nytt avtal fick in pengar och kunde bygga detta. Sedan var parti med 1995 och såg till att träffa detta avtal. Men står man inte fast vid detta. Någon ordning måste det ändå vara på vilka ståndpunkter man intar. Sedan vill att staten ska lösa in detta. Sedan säger han att han inte vet hur mycket det kostar eftersom statsrådet inte offentliggör det. Att köpa grisen i säcken på det sättet är mycket dumt. Om man ska göra någonting bra för miljön på ska man se till att utöka antalet möjligheter att resa med spårbunden trafik till . Det finns mycket konkreta förslag på detta, och det hoppas jag att statsrådet tar med sig och funderar på om man ska använda dessa fiktiva pengar som det ändå är till goda lösningar. Jag menar, precis som säger här, att det är klokt att använda OPS-lösningar. Allra sist: tycker att det är oklokt att staten betalar räntor för stora investeringar. Hade man inte gjort det skulle vi inte heller ha haft . Jag menar att man måste se till ändamålet. Det är klokt att svenska folket via skatten har varit med och finansierat lån till . Om inte tycker det förstår jag det. Men då måste han hävda att vi aldrig borde ha byggt . Det tror jag inte ens tycker i dagens läge. Se till att använda pengarna väl, och kasta dem inte i sjön! 27 (S): Det som man skulle kunna lägga till i historieberättelse om denna bana är att ägarna till verkligen ville bli av med den. Detta var ingen ekonomiskt bra affär. Det var därför som man sköt till denna miljard. Jag ska svara på fråga. Det är skillnad mellan och den förra mandatperioden. Då var det så att vi som hade synpunkter på politiken och inte exakt höll med den socialdemokratiska regeringen om bland annat ställde frågor och interpellationer den socialdemokratiska infrastrukturministern , . Vi var inte tvingade att sitta i kammaren för att försvara det som våra ministrar sade. Det klarade de själva . Jag ställde dessa frågor även till . Det intressanta i detta är egentligen att denna debatt borde handla om hur vi ska få så många människor som möjligt att åka med spårbunden trafik till i stället för med bil och buss som många är hänvisade till . Jag tycker inte att statsrådet i denna debatt har svarat på hur vi ska öka antalet passagerare som åker med spårbunden trafik. Vi kan ha utsläppsmål och så vidare för , men vi vet att denna pendel förr eller senare slår tillbaka. Då måste vi ha mindre biltrafik eller mindre flygtrafik på därför att miljön ser ut som den gör där. Därför borde denna debatt handla om det. Där tycker jag att vi är flera som är svaret skyldiga i just denna debatt. 28 (M): Låt oss tala klarspråk i den här debatten. Problemet handlar egentligen om en sak, om att ett företag gör vinst. En del har väldigt svårt med det. Statsrådet nämnde det kan vara värt att upprepa det eftersom det är ganska viktigt att rätt många andra företag, inklusive SJ, trafikerar och sköter anslutningen ut till flygplatsen. historiebeskrivning är mycket bra. Den ger en bild av hur banan kom till och varför. Också ger en ganska bra historiebild. gick banan inte med vinst, och det var plågsamt för företaget. Å andra sidan var det ingen större diskussion om hur man skulle hantera vinster, för då var det förluster som det handlade om. Skillnaden, , är att vi inte måste hålla med våra ministrar. Skillnaden i det här fallet är möjligen att jag håller med min minister. Men du tyckte uppenbarligen inte som den socialdemokratiska ministern i den här frågan. Slutligen: Offentlig-privat samverkan möjliggjorde byggandet av . Det tycker jag är viktigt att ha med i historiebeskrivningen, för annars hade vi inte haft banan. Återigen: Problemet för och en del andra är att företaget , med förlust, går med vinst. Frågan är då hur vinsterna ska hanteras. Ja, företaget har varit med och tagit risker. Risker innebär att man kan göra förluster, vilket man gjort . gör man en del vinster. Staten får också via avtal pengar tillbaka från det här, så det handlar inte om att gå lottlös på det sätt som du, , här i kammaren försöker beskriva. 29 Statsrådet (M): må tycka att jag låter som en företrädare för A-Train. Men jag skulle snarare säga att jag är en ganska nogsam företrädare för , det statliga bolag som har ett intresse av att tillvarata att A-Train sköter sig så bra som möjligt. Det har vi alla nytta av. När det gäller det som önskar och ger uttryck för att vi alla tillsammans borde äga kan jag säga att vi redan gör det. Det är den operativa driften som sköts av någon annan, vilken jag redovisat sköts väldigt bra. sade att det har gått och att vi nu ser hur det blivit. Men frågan är om vi redan nu kan döma av detta. Avtalet löper ju vidare. Snarare skulle man kunna konstatera att staten under de år när det gick dåligt inte behövde tillföra pengar. Varför var det så dåligt? Varför fanns det ingen ekonomisk lönsamhet? Varför var det så få som uppenbarligen använde sig av ? Ja, låt oss inte glömma bort , något som satte ganska tydliga spår i alla flygrörelser inte bara på . har man börjat hämta sig och komma i kapp. Vi har ett gemensamt mål och ett ansvar när det gäller att se till att som flygplats klarar sina miljötillstånd. Det säger, fru talman, om att utsläpp från bilarna till och från ingår i det totala utsläppet är helt riktigt. Därför finns det en drivkraft för att se till att fler åker kollektivt vare sig det är med buss eller det helst är med tåg. Det jag framåt tänker som snarare den riktiga och viktiga cloun är kapacitetsbristen när det gäller våra spår. De spår som går ut från knäcker av i två spår ut till ett spår för lite snabbare tåg och ett spår för mer långsamgående tåg, till exempel pendeltågen. Här ser vi mer och mer av intresse från den lokala pendeltågstrafiken för att kunna trafikera . Vid finns en brytpunkt som gör att det är svårt eftersom man där kommer ut på den andra stambanan. Likadant är det efter där man kommer ut mot . Där finns nästa knäck på spåren. har människor ett behov av att ta sig både till och norrut från . Därför tittar vi på spårkapaciteten i och . Också det påverkar hur många tåg som kan svänga ut till , i synnerhet när vi ska blanda och integrera olika typer av trafik. Det här tittar vi alltså just nu på. Jag tror att det är den gemensamma bilden av hur vi först och främst ska kunna få fler tåg som åker ut. var inne på behovet av mer konkurrens på spåren och på att det inte finns någon konkurrens. Men de facto är det så. A-Train som har nyttjanderätten har också en skyldighet att jobba med integration så att vi har lokaltåg, interregionala tåg och regionala tåg förutom just Express-tågen. Men det blir knepigt när vi blandar farter och byter spår. Jag tror att vi ska titta även på det för att totalt sett höja antalet resor med tåg. Vad A-Train jobbar med är egentligen att fördubbla antalet resande från dagens nästan fyra miljoner till åtta miljoner fram . Det är klart att man måste jobba med att utbud och prisbild stämmer överens och så att man får de här kunderna men även jobba tillsammans med andra aktörer som också har rätt att använda sig av spåren. Om den integrationen inte skulle fungera har staten rätt att lösa ut optionen inte av något annat skäl. 30 (V): Jag tackar för det svaret och vill här direkt säga till statsrådet att jag tycker att det är väldigt bra att man försöker öka människors möjligheter att på ett miljövänligt sätt resa ut till . Som vi alla vet brådskar detta, för snart nås nog taket för hur mycket utsläpp man får bidra med. Men ärligt talat: Det absolut effektivaste sättet är att se till att fler reser med Express den enda direktlinjen och den snabbaste linjen direkt ut till . till hur det är runt om i världen framstår och här lite grann som ett särfall med våra extremt höga biljettpriser. Det hela blir en klassfråga. Det blir bara högavlönade politiker och direktörer exempelvis som verkligen har råd att resa med Express. Det är lite sorgligt att människor med liten plånbok blir de som smutsar ned mer därför att de inte har någon möjlighet i sammanhanget. tycker jag att jag inte har fått svar på det som var en av mina huvudfrågor i den här interpellationsdebatten, men statsrådet har en chans till. Det gäller avtalet med . Varför är det hemligstämplat, och varför kan vi inte få reda på kostnaden för att använda optionen för att ta över driften av ? Det skulle jag väldigt gärna vilja veta. Jag skulle också vilja veta vad som är statsrådets synpunkt på det faktum att de nya ägarna, riskkapitalisterna inte betalar ett öre i skatt trots att de gör stora vinster här i . De vinsterna flyttas till . Tycker statsrådet att detta är förenligt med regeringens politik i övrigt? Borde inte detta med att man ska arbeta och göra rätt för sig också innefatta ägarna till Express? 31 Statsrådet (M): Jag kan förstå att det finns ett intresse för att veta vad det skulle kosta att lösa ut optionen. Men den kostnaden är också beroende av när det sker, hur resultatet har sett ut och vad resultatet kan tänkas vara. Eftersom det är fråga om en affärsöverenskommelse mellan två parter och också andra parter kan bli inblandade görs det ständigt en värdering: Är det här någonting som man vill kommunicera externt eller inte? har svaret varit att inte kommunicera externt därför att det också skulle påverka bilden av när man skulle gå in i en förhandling. Frågan är då om det är till fördel eller till nackdel för dem vi har ett ansvar inför skattebetalarna. Vi har valt det senare, att inte kommunicera detta. var inne på om det inte är dags att lite grann få korten på bordet. Ja, det finns redovisningar som görs från det statliga bolaget utifrån ansvaret i avtalsförhållandet till A-Train. redovisas där situationen.