prot · GY09104 · 2011-05-18 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2010/11:354 Till Interpellation 2010/11:354 Demokratiska värderingar i Försvarsmakten av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att statsrådet vid de svarstillfällen som finns före genomför förberedelser inför resa, befinner sig på resa samt sammanträder i . Försvarsdepartementet (M) Enligt uppdrag Interpellation 2010/11:360 Till Interpellation 2010/11:360 regionledning och ledningscentral i av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att statsrådet vid de svarstillfällen som finns före genomför förberedelser inför resa, befinner sig på resa samt sammanträder i . Försvarsdepartementet (M) Enligt uppdrag 2010/11:364 Till Interpellation 2010/11:364 Bevakning av av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att statsrådet vid de svarstillfällen som finns före genomför förberedelser inför resa, befinner sig på resa samt sammanträder i . Försvarsdepartementet (M) Enligt uppdrag 2010/11:378 Till Interpellation 2010/11:378 Regeringens skattesänkningar och miljön av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag och rättschef 3 § Anmälan om inkommen granskningsrapport från Tredje vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport inkommit från : RiR 2011:18 Brottsutsatt. Myndigheternas hantering av ekonomisk kompensation på grund av brott 4 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2010/11:FPM110 Genomförande av det fördjupade samarbetet om ett enhetligt patentskydd KOM(2011)215 och KOM(2011)216 till näringsutskottet /11:FPM111 Euratoms ramprogram för forskning och utbildning på kärnenergiområdet (20122013) KOM(2011)72, KOM(2011)73, KOM(2011)74 och KOM(2011)71 till utbildningsutskottet 5 § Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades Motion 2010/11:Sk3 till skatteutskottet 6 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2010/11:TU23 betänkande 2010/11:CU24 betänkanden /11:UU3 och UU10 betänkanden /11:KU21, KU30 och KU31 betänkanden /11:FiU25 och FiU35 betänkanden /11:NU19, NU22 och NU25 7 § Ändring i patentlagen nya medicinska användningsområden Föredrogs näringsutskottets betänkande 2010/11:NU24 Ändring i patentlagen nya medicinska användningsområden (prop. 2010/11:82). Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 16 §.) 8 § Ändrade regler om övertid och skyddskommitté m.m. Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande 2010/11:AU8 Ändrade regler om övertid och skyddskommitté m.m. (prop. 2010/11:89). 1 (S): Vi har att debattera arbetsmarknadsutskottets betänkande om ändrade regler om övertid och skyddskommitté. I det förslag som ligger på vårt bord för debatt föreslås det ändringar i arbetstidslagen och arbetsmiljölagen. Man hänvisar till att det är en del i regeringens regelförenklingsarbete. Man tar upp vissa saker i den här propositionen och i betänkandet. Man tar bort kravet på dispens från för uttag av extra övertid per kalenderår och extra mertid per kalenderår. Kravet på dispens från för begränsning av uttag av övertid och per fyraveckorsperiod tas upp. Och kravet på dispens för nödfallsövertid hos än tas också bort. Kravet på att underrätta de fackliga organisationerna om nödfallsövertid på arbetsplatsen tas bort. Skyddsombud ges möjlighet att göra framställningar hos arbetsgivaren om det behövs för att säkerställa att arbetstidslagens krav när det gäller extra övertid, extra mertid och nödfallsövertid följs och att få det prövat av . Jag vill börja med att yrka bifall till vår reservation, reservation 1, och avslag på förslaget i betänkandet i de delar som rör reservationen. ska vi vara tydliga med att säga att de här lagförändringarna i första hand gäller företag som inte har tecknat kollektivavtal som reglerar övertidsuttaget. Väldigt många företag och arbetsplatser har tecknat kollektivavtal. Det ska vi också vara tydliga med att säga. Jag tänkte uppehålla mig vid vår reservation och vår motion och de förändringar som det handlar om. Vi kan börja med det slopade kravet på dispens för extra övertids- och mertidsuttag. Regeringen tror att efterlevnaden av lagens regler är dålig, det vill säga att arbetsgivare bryter mot lagen och tar ut mer övertid än vad som är tillåtet. Mot bakgrund av de förmodade lagbrotten och att de flesta ansökningar som prövas i sak beviljas av menar regeringen att krav på dispens innebär onödig administration för de arbetsgivare som försöker följa lagens regler. Vi är inte jätteövertygade om att det är på det sättet. I propositionen föreslås att kravet på dispens från för uttag av extra övertid och extra mertid utöver de som redan är tillåtna enligt nuvarande lagstiftning tas bort. I stället ska det enligt lag vara tillåtet att ta ut extra övertid och extra mertid med högst per arbetstagare och kalenderår om det finns särskilda skäl för det. Det är väl känt att övertidsarbete kan medföra hälsorisker. Med de föreslagna förändringarna kan det befaras att allmän övertid och extra övertid blandas samman. Jag ska erkänna att det inte är lätt ens för oss som är relativt insatta i de här frågorna att hålla isär de här begreppen. Än svårare är det då för såväl fackliga organisationer som arbetsgivare på arbetsplatsen. I praktiken innebär detta att det blir ett allmänt tak för övertidsuttag per kalenderår och arbetstagare. Det innebär alltså att övertidsuttaget kommer att öka det befarar i alla fall vi. Vår bedömning är därför att arbetstagarnas ohälsa riskerar att öka om förslaget genomförs. Regeringen säger sig ofta värna den svenska kollektivavtalsmodellen. Det har vi haft mycket debatter om i den här kammaren, och vi kan väl konstatera att det finns en skiljelinje mellan partierna när det gäller den svenska kollektivavtalsmodellen. Vi kan inte se att de föreslagna förändringarna bidrar till att värna den svenska kollektivavtalsmodellen tvärtom. Eftersom de innebär ett gynnande av arbetsgivare som väljer att inte teckna kollektivavtal riskerar man i själva verket att försvåra möjligheten att teckna kollektivavtal och underminera den svenska modellen. har i sin hantering av dispensärenden begärt att arbetsgivaren visar att kollektivavtal inte har kunnat träffas genom ett förhandlingsprotokoll som biläggs ansökan. Om regeringens förslag till ändring genomförs kommer arbetsgivaren inte ens att behöva försöka teckna kollektivavtal. Då kan man fundera på: Var har vi den svenska kollektivavtalsmodellen? Det kanske återkommer till i sitt anförande. Jag tycker att man kanske skulle fokusera lite mer på den svenska modellen. Om regeringens förslag till ändringar genomförs kommer arbetsgivaren alltså inte ens att behöva försöka teckna kollektivavtal. Då hamnar vi i en annan situation. Eftersom lagstiftningen har en normerande verkan för de kollektivavtal som träffas håller vi det för troligt att arbetsgivarens vilja minskar när det gäller regleringar kring detta. Jag tänkte också uppehålla mig lite grann . Regeringen föreslår att kravet på att söka tillstånd hos för nödfallsövertid som ska tas ut än tas bort. Man hänvisar återigen till regelförenklingar när det gäller det fallet. I likhet med det vi har sett finns det en uppenbar risk om man tar bort dispensen när det gäller övertid och mertid. Det finns risk att man blandar ihop det här så att vi hamnar i en situation där det i praktiken handlar om och anställd i övertidsuttag. Jag tänkte så gå över till möjligheten för skyddsombud att ingripa. Det är bra; jag vill gärna ge en eloge till regeringen för att man stärker skyddsombudens ställning. Det är dock ett problem att det framför allt på mindre arbetsplatser utan kollektivavtal saknas lokala skyddsombud. Ansvaret för att kontrollera lagens efterlevnad hamnar då i stället på de regionala skyddsombuden som rimligen inte kan känna till all förekomst av extra övertids- och mertidsuttag på ett stort antal företag inom sitt område och därför har relativt små möjligheter att ingripa direkt. Sammanfattningsvis vill vi socialdemokrater med stöd av betona vikten av den svenska modellen med kollektivavtal som huvudinstrument för reglering av villkoren på arbetsmarknaden och att de verkligen värnas. Regelsystemet, som bidrar till att i allt större omfattning gynna de företag som inte omfattas av kollektivavtal, riskerar att undergräva en väl fungerande modell för förhandlingar, samverkan och en stabil arbetsmarknad med kända och givna spelregler. Som jag också sade inledningsvis motverkar regeringens förslag detta, vilket leder till oacceptabla konsekvenser för en väl fungerande arbetsmarknad och riskerar även att medföra arbetsmiljömässiga försämringar. Jag skulle kunna stå ett tag till och debattera, men vi återkommer väl i replikerna kring detta. Jag yrkar bifall till reservation 1 och avslag på förslaget i betänkandet AU8. 2 (V): Den svenska arbetsmarknaden blir allt mer tudelad. De som har fast jobb på heltid arbetar allt mer. jobbade svenskarna över . Det är en fördubbling jämfört . är allt fler hänvisade till tillfälliga jobb på deltid, och rekordmånga människor fastnar i långtidsarbetslöshet. Den här utvecklingen är en tydlig avspegling av ett stort och växande strukturellt problem på arbetsmarknaden: Allt färre pressas allt hårdare på sina jobb som en växande grupp ställs helt vid sidan av. Att minska övertidsarbetet borde vara en självklar prioritering för att bryta den här utvecklingen. Det är väl känt att övertidsarbete också ökar risken för olyckor på arbetsplatserna, eftersom trötta människor gör fler misstag. Långa arbetspass ökar också risken för att drabbas av hjärt- och kärlsjukdomar och annan stressrelaterad ohälsa. Stress är ett stort och växande problem. Stress har gått om kroppslig värk som största orsak till ohälsa relaterad till jobbet. Minskat övertidsarbete skulle också rimligen bereda fler människor plats i arbetslivet. Enligt motsvarar förra årets sammanlagda övertidsarbete 115 000 heltidsjobb. Både för de enskildas hälsa och för samhällsekonomin vore det ju betydligt bättre om dessa arbetstimmar fördelades mer jämnt på befolkningen. Men alliansregeringen har inga ambitioner att minska övertidsarbetet. I stället vill regeringen underlätta för övertidsarbete genom att slopa kravet på dispens för att ta ut mer än de 200 timmars övertid eller mertid som är taket i lagen. Förslaget är enligt propositionen en del i regeringens regelförenklingsarbete och sägs skola främja fler arbetstillfällen. Det är en motivering som känns ganska långsökt eftersom det handlar om just övertidsarbete. Är det någonting som ökat övertidsarbete leder till så är det färre och inte fler arbetstillfällen. skriver regeringen visserligen i propositionen att avsikten med förslaget inte är att öka övertidsuttaget. Det är ju bra, men det är knappast någon garanti för att det inte är precis det som kommer att bli effekten. Både LO och TCO varnar till exempel i sina remissvar för att dessa förändringar kan leda till en sammanblandning av allmän och extra övertid så att övertidstaket i praktiken höjs från dagens till . Detsamma gäller för det som kallas för mertid för deltidsanställda. Den risken är särskilt stor, eftersom lagens bestämmelser i första hand riktar sig till arbetsplatser utan kollektivavtal där det ofta saknas fackliga representanter och skyddsombud som kan ta till vara de anställdas intressen. Att de regionala skyddsombuden ges möjlighet att övervaka att övertidsreglerna inte överträds är i och för sig bra, men i praktiken har de väldigt små möjligheter att hålla koll på alla arbetsplatser i sitt område. Är det någon yrkesgrupp som har blivit enormt hårt belastad är det just de regionala skyddsombuden. De hinner knappt med de uppgifter de har , och de har väldigt många arbetsplatser att hålla koll på. Det är helt enkelt inte rimligt att vältra över tillsynen över arbetstidslagen på de regionala skyddsombuden. Det är en uppgift som måste kunna sköta. Att värna den svenska kollektivavtalsmodellen har blivit ett mantra som ofta upprepas av de borgerliga partierna. Detta mantra står i ganska bjärt kontrast till den politik regeringen konsekvent har fört . sagt varje förändring som vi har debatterat i den här kammaren på arbetsmarknadens område har bidragit till att underminera den fackliga organisationsgraden och försvaga kollektivavtalsmodellen. Det aktuella lagförslaget är inget undantag. När kravet på dispens för extra övertid och mertid slopas slopar man också ett incitament för företag att teckna kollektivavtal för sina anställda. Det blir i praktiken en fördel att inte ha kollektivavtal. Och eftersom de villkor för övertid som finns i de befintliga kollektivavtalen utgår från dagens lagstiftning i arbetstidslagen kommer givetvis arbetsgivarna att vilja omförhandla dem när lagen nu ändras. Regeringens förslag undergräver alltså kollektivavtalsmodellen genom att gynna företag som inte tecknar avtal, och man riskerar att ge arbetsgivarna ett vapen att pressa fram försämrade övertidsregler i befintliga kollektivavtal. Det finns många förlorare på en sådan utveckling. Det gäller naturligtvis de anställda som pressas till det yttersta med rekordmånga övertidstimmar. Det gäller även de arbetslösa och deltidsanställda som inte bereds plats i arbetslivet. I förlängningen handlar det om hela samhällsekonomin som får bära kostnaderna för ökad ohälsa, fortsatt hög arbetslöshet och undersysselsättning. Den stora utmaningen för framtiden är hur fler människor ska kunna försörja sig på sitt arbete utan att slita ut sig och ha tid och ork att leva . Tillsammans med minskat övertidsuttag är en jämnare fördelning av arbetstiden genom förkortad normalarbetstid en av de reformer som skulle kunna bidra till det. Jag kan bara beklaga att riksdagsmajoriteten så kategoriskt avfärdar tanken på att ens utreda förutsättningarna för en sådan reform. Vi kommer säkert att få tillfälle att debattera det här framöver, för jag är övertygad om att detta kommer att växa fram som ett allt större och mer akut problem. I dagens debatt nöjer jag mig dock med att yrka avslag på regeringens försämringar av arbetstidslagen och bifall till reservation 1. 3 (M): Regelverken och lagarna kring arbetslivet är omfattande. I de flesta fall är reglerna befogade, men väldigt ofta är de så krångliga att kunskapen ute i arbetslivet inte är särskilt fulländad. En arbetsgivare måste ha stor kunskap om många olika lagar med varierande innehåll. Även för en enskild arbetstagare kan det vara svårt att hålla sig uppdaterad. Regelförenkling är en av regeringens insatser för att främja fler arbetstillfällen och för att få växande företag. Administrativa bördor för företagen ska tas bort i de fall det går, och de ska minskas på det sätt som är möjligt. Även regler som inte tillämpas, eller som man har fog för att tro att de inte tillämpas, bör tas bort. Propositionen som behandlas i betänkande 2010/11:AU8 innehåller förslag om vissa ändringar i arbetstidslagen och arbetsmiljölagen just av regelförenklingsskäl. Det handlar bland annat om att ta bort kravet om att begära dispens från vid vissa övertidsuttag. Men även diskrimineringslagen och offentlighets- och sekretesslagen ändras i vissa delar. De administrativa kostnaderna för företagen har minskats och regelbördan har lättats under förra mandatperioden. Med det här lagförslaget blir det lättare att hantera olika slags övertid. Jag tänker uppehålla mig vid de punkter i förslaget där vi är skiljaktiga. Det handlar då om kravet som har gällt, att arbetsgivare måste begära dispens från vid ökade uttag av övertid. har när det gäller den så kallade allmänna övertiden om högst av eller under en kalendermånad redovisat till regeringen att ansökningar om mer övertid är ytterst sällsynta. I likhet med bedömer vi att detta dispensförfarande kan tas bort. I stället kommer det att framgå av arbetstidslagen att utöver allmän övertid och allmän mertid får extra övertid och extra mertid tas ut med högst per arbetstagare och kalenderår, om det finns särskilda skäl och det inte har varit möjligt att lösa på något annat rimligt sätt. Det ska inte heller längre vara nödvändigt att söka tillstånd hos om nödfallsövertid ska tas ut än . Skyddsombuden ges möjlighet att göra en framställning till arbetsgivaren om det behövs, för att säkerställa att arbetstidslagens krav gäller samt att få detta prövat av . Förändringarna kan betraktas som en modernare tillämpning av regler som styr villkoren på en arbetsplats. Utgångspunkten är att inte ska lagstifta mer än nödvändigt om sådant som bättre kan lösas i förhandlingar mellan parterna. Det ger en flexibilitet och anpassning till olika branscher som gagnar alla. I de fall kollektivavtal inte finns måste dock en lagstiftning finnas som styr såväl arbetstid som övertid. Kontrollen av att övertidsuttagen inte missbrukas är också viktig. kommer ju inte längre att pröva om tillstånd ska ges i varje enskilt fall. finns regeln att skyddsombuden har möjlighet att göra en framställan enligt arbetsmiljölagen om att åtgärder ska vidtas för en god arbetsmiljö. Denna möjlighet vidgar vi nu för skyddsombuden genom en ny bestämmelse i arbetstidslagen. utövar även fortsättningsvis tillsyn över att arbetstidslagen följs. De har också föreslagit att sanktionssystemet görs om. Detta ses över av en särskild utredning som heter Utredning om effektivare sanktioner på arbetsmiljö- och arbetstidsområdet, som vi får avvakta resultatet av i denna kammare. Socialdemokraterna och yrkar i sina motioner och i sin reservation avslag på de förändringar i arbetstidslagen som föreslås. Partierna menar att det befaras att olika övertider kan blandas samman och att det totala övertidsuttaget ökar. Utskottets utgångspunkt är att det är angeläget att det inte ska bli någon ökad övertid. Vi tror på den svenska modellen, där arbetsmarknadens parter har ansvar för de villkor som gäller på arbetsmarknaden. De har en viktig roll att genom avtal anpassa och komplettera lagar där så krävs. Socialdemokraterna och menar att viljan att ingå kollektivavtal kan minska om den föreslagna övervakningsrätten införs för skyddsombud. Vi tror inte att detta kommer att påverka. Tvärtom lämpar sig arbetstidsfrågor i allmänhet väl för kollektivavtal med villkor som är anpassade just för den specifika verksamheten. När det gäller de aktuella förändringarna i arbetstidslagen är dessa i stor utsträckning föreslagna av just , vilket är välkommet och motiverat av regelförenklingsskäl. Övertidsarbete i alltför stor omfattning kan ju öka risken för ohälsa och för misstag som leder till olyckor. Tillsynsinsatser, sanktioner och ökade befogenheter för skyddsombud att ingripa kan motverka sådana tendenser. har dock framhållit att avgörande forskning saknas om sambandet mellan större övertidsuttag och säkerhet och hälsa. Jag vill också här betona arbetsgivarens skyldighet att föra anteckningar om jourtid, övertid och mertid. Även en facklig organisation som företräder arbetstagare på arbetsplatsen har rätt att ta del av dessa anteckningar, en rätt som också den enskilda arbetstagaren har. Med det här förslaget frigörs resurser inom som i stället kan ägnas åt andra angelägna frågor på arbetsmiljöområdet. På så sätt kan man säga att regelförenklingsarbetet även omfattar . Det är inte heller sant som sägs i reservationen av socialdemokrater och vänsterpartister att regeringen har gjort bedömningen att arbetsgivare bryter mot lagen och tar ut mer övertid än vad som är tillåtet och att detta skulle vara orsaken till den här förändringen. är det så att riksdag och regering måste utgå från verkligheten. Lagar och regler ska utformas och anpassas till en ny tid och även vara enkla att efterleva och kontrollera. Det kommer inte in särskilt många ansökningar om dispens men för företag och arbetsgivare som inte har kollektivavtal är en ändrad och modern lagstiftning viktig. Det är viktigt att övertidsarbete hålls inom de regler som överenskommits för att skapa en tillfredsställande arbetsmiljö på varje arbetsplats. Det är positivt att skyddsombudens ställning stärks med de föreslagna förändringarna och att arbetsgivare följer de lagar och regler som finns. Med detta vill jag yrka bifall till propositionen och avslag på motioner och reservationer. 4 (V) replik: Alliansen och hävdar att antalet övertidstimmar inte kommer att öka, åtminstone är det inte det som är avsikten. finns det ingenting, vare sig i propositionen eller i betänkandet, som gör det troligt att man kan garantera det. Med tanke på hur utvecklingen har sett ut ser vi för del det som ett stort problem att övertidsarbetet har fördubblats. Trots det som står i propositionen, som också upprepar, är det mycket märkligt att man påstår att det inte finns någon särskild forskning som visar på några speciella hälsoeffekter av övertidsarbete. Det tycker jag är obegripligt. Det finns hur mycket forskning som helst som visar på att långa arbetspass utgör en fara för den enskilde och ökar risken för olyckor och annat. Den visar också att riskerna för hjärt- och kärlsjukdomar och stressrelaterad ohälsa ökar kraftigt med ett stort övertidsarbete. Med tanke på utvecklingen och att regeringen faktiskt inte kan göra troligt att de här förändringarna inte kommer att leda till ökat övertidsuttag, vilket både LO och TCO har varnat för, skulle jag vilja fråga : Anser och alliansregeringen inte att det är något stort problem att övertidsuttaget är så högt att det motsvarar 115 000 heltidsarbeten ? Har ni någon plan i bakfickan för hur ni ska se till att inte övertidsarbetet ökar ännu mer när nu dispenskravet tas bort? 5 (M) replik: Jag vet också att antalet övertidstimmar har ökat , vilket ju visar att det går bra för , kan man väl säga, men också att det finns en bra skjuts ute i arbetslivet. När man inte alltid ser toppar komma kan det också vara svårt att anställa människor för just dessa. Då blir mertid och övertid det som tas till. Självklart är det viktigt att vi bevakar att övertiden inte får bli så stor att den blir en hälsorisk. Här har fortfarande sin kontrollfunktion. Den måste ju vidhållas, liksom att det finns skyddsombud som känner sig trygga i sin roll och kan ta till sin makt för att styra . Det är jätteviktigt att vi ser till att det här följs. är våra arbetsgivare i omgärdade av många regler, och så ska det säkert vara, men i de fall där regler kan tas bort och förenklas menar vi att det även gynnar möjligheten för oss att få fler jobb. Det blir enklare att vara arbetsgivare. Vi ser också att det växer till fler och fler anställningar. Fler kommer i arbete. Det kan vara så att i oroliga tider är övertid den modell man tar till, men när man ser att det är fråga om en ökning blir det nya tjänster. Visst är det angeläget att kontrollen finns. 6 (V) replik: ser det ökade övertidsarbetet som ett tecken på att det går bra för . En annan sida av den saken är att nästan en halv miljon människor faktiskt är arbetslösa och att ytterligare hundratusentals människor är undersysselsatta, har otrygga anställningar och vill inte något hellre än att få en fast heltidsanställning. När vi ser hela den bilden är det lite svårt att hävda att det ökade övertidsuttaget är ett tecken på att det går bra. Från sida ser vi det som ett tecken på att arbetsmarknaden inte fungerar särskilt bra. Vi ser tudelningen, att några personer sliter ut sig totalt och tar ut mer och mer övertidstimmar medan fler och fler människor ställs vid sidan av och är hänvisade till att arbeta under otrygga former och i så pass få timmar att de i många fall inte ens kan försörja sig på arbetet.