prot · GZ0936 · 2011-11-24 00:00:00 — När det gäller missbruksbehandling och när det gäller insatser både för att undvika smittspridning och för att komma till rätta med missbruk är nog det stora bekymret, enligt min uppfattning, bristen på bra behandlingsalternativ och bristen när det gäller att alltid kunna erbjuda behandling för den som så önskar. Det är svårt att sluta med ett missbruk. Det är många som aldrig får den hjälp de skulle behöva och de kanske behöver den mer än en gång. Där behöver vi göra mer. Det är därför som vi arbetar intensivt bland annat inom kriminalvården för att bli bättre och duktigare på detta. Det är också därför som vi bland annat när det gäller ungdomar inom har tagit ett större ansvar för utslussningen, eftersom vi vet att många återfaller. Man kan alltså arbeta mot missbruksproblematik och även smittspridning på mer än ett sätt. Men det finns frågeställningar och komplexitet i frågan om sprututbytesprogram, och jag är inte övertygad om att det är rätt väg att gå. 74 (MP): Jag vill ställa en fråga till utrikesminister om den svenska Arktisstrategin. och utrikesministern har varit ordförande i . inleds klimatförhandlingarna i . Klimatpåverkans effekter för kan som vi alla vet bli katastrofala om vi inte kommer överens nu . Jag skulle därför vilja fråga utrikesministern om han anser att det är att leva upp till en ambitiös och ansvarsfull klimatpolitik att i driva en politik som inte tar avstånd från rovdrift på stora tillgångar på fossil olja och gas. Ni kallar det för hållbar exploatering, men jag ifrågasätter om det över huvud taget finns någon hållbar exploatering i en så känslig miljö, och det inte bara av klimatskäl. när är ordförandeland har vi en mycket större möjlighet att påverka och också driva arbetet vidare för att faktiskt skydda . All olja som inte tas upp och används är ett skydd för . 75 Utrikesminister (M): Den fråga som tar upp är självfallet mycket viktig. Vi arbetar mycket med speciellt miljöskyddsaspekterna på alla typer av verksamhet i . Då beaktas också det faktum att det är många människor som bor där uppe och som har ett intresse av att bedriva en verksamhet som är i överensstämmelse med deras långsiktiga intressen. Däremot ligger regelverken för utvinningen av naturresurser entydigt i de olika länderna själva. Det är riksdag som avgör hur vi kan exploatera naturtillgångarna i norra , ingen annan. Det är storting som beslutar om regler och villkor för exploatering av till exempel energiresurser i de norska delarna av . På samma sätt är det i de andra länderna. Det ligger icke inom det Arktiska rådets område. 76 (MP): Men den svenska Arktisstrategin talar om hållbar exploatering. Då skulle jag vilja veta hur denna hållbara exploatering ser ut enligt svensk modell. Jag menar att det inte finns någon hållbar exploatering. Forskarna talar om att vi inte får komma . vet man att vi kanske måste hålla oss till och med . säger nu vissa forskare att det är innan klimatpåverkan så att säga blir farlig för människor. Då är det märkligt om inte vi som nation skulle kunna driva i att man ska skapa ett större skydd. När isarna smälter kommer vi också att drabbas. Det är inte bara fattiga länder och små ö-nationer som drabbas. Jag läste i att man räknar med att vi kommer att ha ett vattenstånd som är en halv meter högre i slutet av det här seklet, och ändå har vi landhöjning. har jag läst att om det hade varit som det egentligen skulle vara skulle det vara en inlandskommun. 77 Utrikesminister (M): Råvarorna är en viktig del av utvecklingen i . Det gäller också vår egen del av . Vi öppnar ständigt nya gruvor uppe i . Vi exploaterar de resurser som vi har ännu mer intensivt. Vi försöker göra det på ett miljömässigt hållbart sätt, även om vi vet att det innebär ökade utsläpp, också av sådant som kan ha miljöpåverkan. Men vad vi har en överenskommelse och en diskussion om inom är betydelsen av att verka globalt för att dra ned utsläppen av de klimatpåverkande gaserna och ämnena. Vi har ett samarbete om de frågorna i för att tydliggöra detta när det gäller de globala beslut som är alldeles avgörande. Det som kommer från i det här sammanhanget är av ytterligt marginell betydelse, om man tittar på siffrorna, med möjligt undantag av det som ligger i vissa delar av nordliga . 78 (S): Jag vill ställa en fråga till landsbygdsminister angående den nya Havs- och vattenmyndighetens förslag till beslut avseende laxfisket i . Myndigheten föreslår att den svenska kvoten i första hand ska gå till det fiske som görs med fällor nära älvarnas utlopp, framför allt i . är det meningen att laxfisket i södra ska fasas ut. I har redan mycket av fisket försvunnit. Det differentierade fisket har försvunnit längs med kusterna. De som har mindre båtar får fiska lax, för det finns inte mycket annat vid kusten. De som har lite större båtar får dra sig nedåt mot den polska sidan för torskfiske. Enligt de uppgifter som jag har fått är ensamt om att vara på väg att fatta ett sådant beslut. De andra länderna runt kommer att släppa sina kvoter till det aktiva fisket. Jag undrar: Hur ser ministern på detta? 79 Landsbygdsminister (C): Det principiella svaret från min sida är att jag värnar det kustfiske som vi har i och på andra håll i vårt land. Jag gör det av flera skäl. Det handlar om sysselsättningsskäl, för fisket som sådant. Men det handlar också om turistiska skäl och andra näringslivsutvecklingsmöjligheter som finns i samband med att man har ett kustnära fiske. Det för ofta med sig att man får andra verksamheter i de samhällen som har den här verksamheten. Det vi gör på min nivå är att fastställa de kvoter som ska delas mellan länder och de fiskeansträngningsmöjligheter som vi måste fastställa på den internationella, och i det här fallet EU-gemensamma, nivån. Vad beträffar de enskilda ställningstaganden som görs utifrån de beslut som fattas på EU-nivå i det här fallet är det våra myndigheter som fattar beslut. I det fallet är jag förhindrad att över huvud taget tycka någonting eller ingripa, detta av ministerstyrningsskäl, som jag hoppas att ledamoten känner till. 80 (S): Tack för det svaret! Det gläder mig att ministern ser positivt på det kustnära fisket. Ministern har flera myndigheter under sig, bland annat . Där har man ett omfattande och mycket bra landsbygdsprogram. Genom det finns det möjlighet även för fisket att söka pengar för att kunna vidareutvecklas. Man kan stå med ett ben i fisket och vidareutvecklas mot turism, bland annat. Då tycker jag att detta är lite konstigt och där har jag också en fråga till ministern. Det finns flera verk och myndigheter under ministern. Kommunicerar de inte med varandra så att de ser vilken inriktning som regeringen tänker sig i sådana här frågor? 81 Landsbygdsminister (C): Det korta svaret på den framställda frågan är: Jo, det är självklart att myndigheter pratar med varandra av skäl som ledamoten nämnde. Olika saker hanteras på olika ställen, men det måste ändå fattas beslut som leder i någon riktning. Sådana samtal förs både mellan de myndigheter som är en del av den verksamhet som ligger under Landsbygdsdepartementet och på andra departement. Så är det. 82 (M): Den svenska biståndspolitiken har genomgått stora förändringar och förstärkningar som har varit sedan biståndsministern tillträdde sin tjänst. Effektivitet, resultat och öppenhet har varit tydliga ledord under denna förändring, och fokuseringar har skett både vad gäller i vilka regioner vi är engagerade och i vilka områden vi sakligt är mer engagerade. har också deltagit i och står bakom Parisdeklarationen och Accraagendan . äger biståndseffektivitetstoppmötet i sydkoreanska rum. Vilka är de viktigaste prioriteringarna och frågorna för och biståndsministern på plats i ? 83 Statsrådet (M): Jag tackar frågeställaren eftersom vi är måna om att ha en bra representation och insikt i om vad vi gör på detta område. Det har stor internationell betydelse, men det också är viktigt att alla kan känna delaktighet och stolthet över som ambitiös biståndsnation. Vi ser att det kommer många nya givare. Det är ett nytt landskap. Det har hänt mycket sedan Parisdeklarationen, som tog upp. Det viktiga för under mötet i är att få ökat fokus på resultat så att vi kan se att bistånd gör skillnad i fattiga människors liv och att det leder till utvecklingsresultat. Vi har också sagt att det är viktigt att ta ansvar för stärkt transparens. Varför är det så viktigt? Jo, för att man ska kunna följa biståndsflödena och utkräva ansvar men också för att se att det finns fiskal transparens i de miljöer som biståndet verkar. Vidare vill vi se till att fler aktörer kommer in i biståndet och att vi kan använda oss mer av näringslivet i utvecklingsfrågor. 84 (M): Jag tackar för svaret. Resultat och öppenhet är viktigt. Dessa frågor står också många av partierna i bakom. Sakfrågor som rör viktiga värden för är till exempel mänskliga rättigheter, demokrati, kvinnors roll och delaktighet, handel med näringslivet och möjlighet till marknadsekonomiska principer. Jag kan tänka mig att det finns en och annan motsättning med länder som har andra värderingar än vi har. Hur agerar för att vinna så stort gehör som möjligt för dessa för oss så viktiga värderingar? 85 Statsrådet (M): Det dokument som kommer att framförhandlas och kallas Outcome Document är inte ett mellanstatligt bindande avtal, men det handlar om hur man förhåller sig och innehåller rekommendationer för både givar- och mottagarländer. Det är, precis som uppmärksammar kammaren på, ett nytt läge eftersom det är många nya biståndsgivare. Vi har att hantera nya givare som kanske inte är så vana vid vår byråkrati och tycker att utvecklingsagendan behöver vara mer offensiv med till exempel ökat samarbete med bland annat näringslivet. Det finns även en del som ifrågasätter det viktiga civilsamhällsorganisationernas deltagande. Det kommer att bli ett spännande möte, inte minst vad gäller transparensfrågorna. Vi ser till exempel att har starka invändningar mot det som driver som en av våra hjärtefrågor. Från svensk sida har vi också sagt att vi ska slå vakt om det som redan överenskommits i om de mänskliga rättigheterna. Vi får inte heller tappa bort jämställdheten i utvecklingssamarbetet. Det blir som sagt ett spännande möte, och jag är glad över engagemang i dessa frågor. 86 (S): Jag har ett djupt engagemang för en mer hållbar värld och vill se en värld som är god mot både människor och miljö. Då är det av yttersta vikt att våra ekosystem klarar av producera bra mat och friskt vatten. Jag riktar min fråga till landsbygdsministern. Du sade till TT i en intervju när du fick frågan om vad som kunde vara de nya stora svenska exportprodukterna att kunde vara en sådan produkt. innehåller stora halter av bromerade flamskyddsmedel som ligger över de gränsvärden som en har föreslagit. Det är också känt att bromerade flamskyddsmedel har kombinationseffekter med andra miljögifter, exempelvis metylkvicksilver. Har landsbygdsministern tagit intryck av detta eller tycker du fortfarande att just denna fisk ska vara den stora svenska exportprodukten till ? 87 Landsbygdsminister (C): Regeringen tillsatte en utredning för att ta reda på vilka möjligheter som finns i skilda delar av landet att utveckla fiske- och vattenbruksverksamheten. Utredningen visade bland annat att vi har goda möjligheter att utveckla vattenbruksverksamheten i de vattenmagasin som det finns rikliga mängder av, speciellt i den norra delen av landet, och därigenom skapa produktion av mat och också utöka arbetsmarknaden med fler arbetstillfällen. I utredningen framfördes också synpunkten att detta är de vatten i vårt land som är minst påverkade av mänsklig aktivitet. Det finns alltså goda möjligheter. Jag är beredd att arbeta vidare med detta. Jag står nämligen för att vi ska ha jobb och tillväxt i alla delar av vårt land, och speciellt i de delar där jobb och tillväxt behövs allra mest. 88 (S): Jag hävdar att landsbygdsministerns ganska naiva uttolkning av vad som skulle kunna vara svenska exportprodukter stöder Socialdemokraternas uppfattning att framtagandet av dessa produkter ska skötas av experter. Man måste snarare jobba med att etablera varumärken och utveckla specifika produkter för att skapa de nya jobben. Ett exempel är som har haft goda exportprodukter och skapat nya jobb, inte minst för mjölkbönder i norra . Över lag reser ministerns svar frågan: Hur ser ministern egentligen på spridningen av kemikalier i vår mat? Jag tänker på kadmium i spannmål eller miljögifter i fisk. 89 Landsbygdsminister (C): Det är mycket komplicerade frågeställningar som framförs. Låt mig som svar på den ena frågeställningen säga: Det ena utesluter inte det andra. Vi har många produkter från mejeri, växtodling och vattenbruk som enligt min uppfattning skulle kunna bli större svenska exportprodukter. Genom regeringens insatser har den svenska livsmedelsexporten ökat rejält . Jag är jätteglad för det eftersom det ger jobb och utveckling i alla delar av landet. 90 (SD): Frågan går till . Regeringen brukar reflexmässigt tala om hur fantastiskt berikande massinvandring är. Då och då slinker det dock ut mer eller mindre explicita erkännanden om hur kostsam massinvandringspolitiken är. Till exempel sade i en partiledardebatt i Agenda följande: Vi har inte högre socialbidrag än vi hade 2006. Om de stiger vet jag vad det beror på, men ska vi diskutera flyktingmottagningen får vi ha det som ett särskilt ämne. Han erkände alltså rakt ut invandringens kostnader. I tidningen ska ha sagt följande: Det viktiga är att höja golvet i asylsystemet så att länder med låg standard kan höja sig. talar också om att man måste höja golvet. Dessa och flera andra liknande uttalanden vittnar om att regeringen trots sin retorik utåt allt som oftast ändå inser de enorma kostnader som är förknippade med massinvandringspolitiken. Annars skulle man knappast önska att andra tog emot fler invandrare och vi färre. Erkänner regeringen att den förda invandringspolitiken belastar samhället med enorma summor ? 91 Statsrådet (M): Det är viktigt att komma ihåg två saker. För det första: Det är klart att det är kostnader kopplade till invandringen. Vem har försökt förneka det? Självklart kostar det pengar att pröva asylansökningar och att motta människor. Men det som vissa partier i kammaren, inte minst det som frågeställaren representerar, glömmer bort är att när dessa människor väl hamnar i arbete börjar de betala skatt. Dessa skattepengar är en betydande del av statens inkomst. Skulle vi plocka bort dem skulle vi få stora problem. Vi får inte heller glömma bort de arbetsinsatser som görs . Vi måste betänka vad det skulle innebära och få för effekter om alla de människor som kommit till skulle försvinna från arbetsmarknaden . Detta resonerar aldrig kring, men det måste jag som migrationsminister och regeringen göra. Svaret på frågan är: Vi har inga som helst problem att diskutera kostnaderna, men är ni beredda att diskutera intäkterna? 92 (SD): Samtliga nationella och internationella undersökningar som tar ett helhetsgrepp över invandringens kostnader visar att det är en nettokostnad för samhället. När man har tagit hänsyn till invandrarens bidrag till samhället är det alltså en jättestor kostnad. Den lägsta kostnad som någon har kommit fram till är 40 miljarder netto . Rättsväsendet i kostar ungefär 40 miljarder . Det säger lite om vilka kostnader vi står inför. Inte ens arbetskraftsinvandring hjälper, enligt undersökningarna. Om nu invandringen är så fantastiskt berikande som regeringen försöker ge sken av, varför måste då tvinga kommuner att ta emot den aldrig sinande strömmen av invandrare? Ett sådant lagförslag är nämligen utlovat den här mandatperioden. Varför bönar och ber de kommuner som har fått utstå denna massinvandring andra kommuner att ta sitt ansvar? , och har gemensamt gått ut i en debattartikel och sagt att man måste tvinga kommuner att ta emot. Om det är så berikande, varför måste man tvinga andra att ta emot? 93 Statsrådet (M): Jag hoppas att kammaren noterade att ordet intäkt inte förekom vid ett enda tillfälle i resonemang. Det var väl vad man kunde vänta sig från . Jag fick alltså inte svar på min fråga. Mina synpunkter när det gäller utformningen av den svenska migrations- och integrationspolitiken är att vi inte är tillräckligt bra på att få människor i arbete tillräckligt snabbt. Därför har vi problem med de kostnader som uppstår. Det är en fråga som regeringen arbetar intensivt med, både arbetsmarknadspolitiskt och integrationspolitiskt. Det finns gott om exempel internationellt, inte minst från , som visar att man mycket väl kan få tillbaka intäkter som balanserar upp de kostnader man har. Det beror på hur man utformar systemen. Vi har en läxa att lära. Jag är mycket ödmjuk inför detta. Vi har haft en integrationspolitik som inte har varit tillräckligt effektiv när det gäller att få in människor på arbetsmarknaden, men det är en gigantisk skillnad mellan att arbeta för att förändra de systemen och väg som är att dra ned ridån och släcka ljuset för allt vad migration till innebär. 94 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag tackar deltagande ministrar, statsråd och frågeställare. Jag kan meddela att det var många anmälda , så många har inte fått ställa sin fråga. De ombeds att komma tillbaka nästa frågestund. 12 § (forts. från 10 §) Översyn av den europeiska grannskapspolitiken (forts. UU5) 95 (KD): utvecklades de första verktygen för en aktiv och agendastyrd europeisk grannskapspolitik. Den har med tiden utvecklats och förändrats och står vi inför ett nytt politiskt klimat i det europeiska närområdet, vilket innebär behov av ytterligare förändringar och förbättringar av grannskapspolitiken. EU:s partnerskapssamarbete med länderna i södra har pågått i syfte att främja demokrati och mänskliga rättigheter, skapa stabilitet och välstånd och minska fattigdomen i regionen. Vi kristdemokrater ser särskilt fram emot att demokrati och frihetliga värden får en starkare ställning i det fortsatta samarbetet och att det genomsyrar EU:s grannskapspolitik. Också samarbetet med det östliga partnerskapet behöver ständigt utvecklas och förnyas. Visumförenklingar och frihandelsavtal behöver ses över. Man behöver också se över möjligheten att arbeta mer tillsammans med det civila samhället. Ökad rörlighet för studenter behöver också ses över. Rörlighet för studenter, forskare och företag är viktiga nycklar i ett gott samarbetsklimat. Länderna i det östliga partnerskapet, som geografiskt är belägna i , ska ha rätt att ansöka om medlemskap så snart de uppfyller de nödvändiga kriterierna. Ambitionen när det gäller medlemskapet gör att en nödvändig anpassning kommer att bidra till en positiv utveckling i dessa länder. Att bidra till demokratisk integration i närområdet är en av EU:s mest centrala utrikespolitiska uppgifter. Vi kristdemokrater vill också särskilt stödja de länder som på ett tydligt sätt arbetar för att öka demokrati och mänskliga rättigheter. Det är alltså viktigt att stärka det ekonomiska stödet via omfördelningar inom ramen för EU:s budget. Det är också viktigt med en differentiering av hur stödet ser ut. Mer varierat stöd, omfördelning av befintliga medel och ett mer aktivt förhållningssätt i regioner som genomgår stora förändringar är av stor betydelse. När det gäller det ekonomiska stödets utformning finns det ett antal viktiga principer som måste gälla. I det ingår självklart att män och kvinnor ska få möjlighet att utvecklas och delta i samhället på lika villkor. Såväl jämlikhet som jämställdhet är värdefulla att utveckla och är viktiga framgångsfaktorer för både enskilda människor och nationer. De jämställdhetsambitioner som , Europeiska unionen och FN har bör på ett tydligt sätt komma fram i relationerna med EU:s grannländer. I utlåtandet tar man också upp frågan att sammanställa hur utvecklingen av mänskliga rättigheter och statusen ser ut i världens länder och att EU bör sammanställa och offentliggöra rapporter om förhållandena i fråga om de mänskliga rättigheterna. Genom offentliga MR-rapporter synliggörs bristande respekt för MR som man sprider kännedom om länders framsteg på MR-området, vilket kan bli en inspiration för alla länder att leva upp till kriterierna för mänskliga rättigheter. är positiva till det extra ekonomiska tillskott som föreslås till grannskapspolitiken. De punkter som tas upp i utlåtandet som villkor för högre ekonomiskt stöd anser vi är positiva. Ju snabbare och mer angelägna demokratisatsningar som görs inom ett land desto starkare stöd från EU. Särskilt viktigt är stödet till det civila samhället. Ett samhälle byggs underifrån, och det civila samhället är en förutsättning för demokrati. Föreningar, organisationer och frivilliga sammanslutningar är en förutsättning för ett bra samhällsklimat. Ett gynnsamt samhällsklimat för det civila samhället i partnerländerna är avgörande för möjligheterna till ansvarsutkrävande. Det civila samhället är viktiga genomförare av utvecklingsinsatser. Det vill vi kristdemokrater särskilt uppmärksamma i utformningen av den nya grannskapspolitiken. Vi kristdemokrater känner oerhört starkt för demokratistödet och dess betydelse. Den befintliga grannskapspolitiken har vissa brister som också nämns i betänkandet. Vi delar den kritiken. Grannskapspolitiken måste i högre grad genomsyras av EU:s grundvärderingar, synen på demokrati och de viktiga värden som detta medför. Självklart är arbete och försörjning, ekonomisk utveckling och handel av betydelse för hur andra värden och delar av samhället utvecklas. roll och initiativ för att främja en demokratisk utveckling i grannländer är välkommen. Genom att ge länder i vårt grannskap status som partner och utveckla relationerna främjar man framväxten av demokrati och mänskliga rättigheter. Här har redan några länder fått status som partner, vilket är positivt. Det finns otaliga exempel på varför demokrati, frihandel och gränslösa relationer mellan länder är en framgångsfaktor för freden. Detta ska vi fortsätta att använda som ett lysande exempel. ska vi visa stor respekt och tolerans för nya demokratiers svårigheter och eventuella tillkortakommanden när det gäller en process som vi själva har utvecklat under århundraden och som en del länder precis har påbörjat. Vårt tålamod måste vara stort och långsiktigt. I de länder där den arabiska våren har gett avtryck måste vi vara med och ta ett stort ansvar för framtiden och för uppbyggnaden av demokratiska institutioner och rättsstater. I de konstitutioner som ska utformas behöver demokrati, religionsfrihet och jämställdhet tydligt komma till uttryck. Det återstår att se om detta blir verklighet eftersom fundamentalistiska religiösa grupper har för mycket makt och motverkar en demokratisk utveckling. Varje överenskommelse och avtal med dessa länder måste följas upp av handling och resultatuppföljning. Det har varit en stor brist i de tidigare samarbeten som har funnits. Här måste EU genomföra en tydlig förändring, och denna förändring tror vi är realistisk och genomförbar. 96 HANS (M): Låt mig ta till orda som ordförande i delegation till PA-UfM Parliamentary Assembly of the Union for the som lyfts fram på s. 20 i utskottets utlåtande. Det är en av vårt parlaments minsta delegationer, men efter den arabiska vårens vindar kanske en av de delegationer som har de mest spännande kontaktytorna. Vid sessioner och i utskottsarbete inom PA-UfM finns möjlighet att komma samman med företrädare för några av de länder som nämns i utlåtandet angående översyn av den europeiska grannskapspolitiken. I utlåtandet sägs att det behövs en ny politik som i högre grad är inriktad på stöd till demokratin. Den fullt rimliga slutsatsen dras att EU-medborgarna inte vill ha ett fattigt, oroligt och instabilt grannskap. , före den arabiska våren, var kontakter med länder som , och kanske inte de mest prioriterade. visste vad som fanns.