prot · GZ0929 · 2011-11-10 00:00:00 — kan man se att vi från sida har beslutat om pengar till på 2,2 miljarder, men har knappt använt hälften av pengarna. Det kan kännas lite oroväckande, när det nu har varit så pass bråttom med införandet av de fyra prisområdena. Därtill undrar jag om ministern har funderat över hur man ska klara konkurrensförhållandet mellan elintensiva småföretagare. 83 Statsrådet (C): Det stämmer att elprisområdena införs på grund av att vi är skyldiga att leva upp till det påpekande som vi fått från EU. har konstaterat att detta är den modell som är framkomlig. Det kommer att innebära att vi under stora delar av året inte kommer att ha några prisvariationer i . Men under vissa tidpunkter, när bristen finns, kommer det att vara olika elpriser i olika delar av . Gränserna som är satta mellan de fyra elprisområdena tydliggör var det finns ett behov av ytterligare investeringar i stamnätet. Vi gör nu historiskt stora satsningar. De kommande tio åren kommer vi att satsa 3 ½ miljard på att bygga ut stamnätet, som det blir tydligt var i landet det finns ett behov av ny elproduktion. Vi har en situation där vi har mycket produktion i norra och mycket konsumtion i . Detta system kommer att bidra till att det blir tydligt för dem som ska investera på den svenska elmarknaden var det finns möjligheter och intresse av att göra nya investeringar i ny angelägen elproduktion. Arbetsmarknaden för utrikesfödda kvinnor 84 (M): Jag vill ställa en fråga till statsrådet . Fler jobb och minskat utanförskap har varit en av Alliansens viktigaste frågor. Mycket har gjorts , men det finns mycket mer att göra. Många utrikesfödda kvinnor i vill ingenting annat än att arbeta och ha en egen lön. Tyvärr finns det alltför många som inte har den möjligheten. Ett stort problem är att sysselsättningsgraden för utrikesfödda kvinnor är alldeles för låg. Detta är ett problem ur försörjningssynpunkt och för livslönen. Det är även en viktig jämställdhetsfråga. Vad gör statsrådet och regeringen för att påskynda etableringen på arbetsmarknaden för utrikesfödda kvinnor, så att fler kvinnor får jobb och därmed egen försörjning? 85 Statsrådet (FP): Jag tackar för frågan. Jag tror att detta är en av de riktigt stora integrations- och jämställdhetsutmaningar vi har framför oss . Vi vet att vi har lägre sysselsättning bland utrikesfödda kvinnor jämfört med utrikesfödda män. Vi vet att gapet mellan utrikesfödda män och svenskfödda män är betydligt mindre än gapet mellan utrikesfödda kvinnor och svenskfödda kvinnor. efter ankomsten till är det av männen som jobbar och av kvinnorna. Det finns ingen viktigare jämställdhetsfråga än att ha en egen lön att leva på. Detta skapar en stor jämställdhetsutmaning. Ett första steg vi tog var när vi genomförde etableringsreformen, där vi individualiserade ersättningssystemen, vilket ur jämställdhetssynpunkt är viktigt. Ska en familj få full ersättning den i ? Ska både kvinnan och mannen gå till svenskundervisning för invandrare och andra etableringsinsatser? Men vi behöver göra betydligt mer. Det var bakgrunden till att vi tillsatte en utredning för att se vad vi kan göra för att nå utrikesfödda kvinnor. Jag tror att vi tyvärr ganska ofta har mött utrikesfödda kvinnor rätt könsstereotypt i det svenska mottagandet. 86 (M): Jag tackar statsrådet för svaret. Det är betryggande att statsrådet ser problematiken i utrikesfödda kvinnors situation på arbetsmarknaden. Det är också glädjande att statsrådet arbetar med frågan och tar ansvar för att fler kvinnor ska få möjlighet till eget jobb och att tjäna sin egen lön. Det är en viktig jämställdhetsfråga. Precis som säger tänker jag aldrig kompromissa med att ska fortsätta att vara ett öppet och tolerant land. En annan viktig fråga som är kopplad just till sysselsättning är barnfattigdomen i vårt land. Ett sätt att bryta barnfattigdomen och en del kvinnors utanförskap är att se till att kvinnorna, mammorna, ges chansen till eget arbete och egen försörjning. Hur ser statsrådet på denna problematik? 87 Statsrådet (FP): När jag säger att mottagandet har varit könsstereotypt menar jag att man ibland från kommuners och andra myndigheters sida har tänkt att om bara mannen i familjen får jobb har man tagit ett steg i rätt riktning. Vi vet att när det inte har funnits dagisplatser har det varit de utrikesfödda kvinnorna som har stannat hemma. Vi vet att utrikesfödda kvinnor i lägre grad än utrikesfödda män har deltagit i svenskundervisningen för invandrare. Detta gör att de får ha sina barn med sig som tolkar när de går till och . Här behöver vi göra ganska mycket på rätt många punkter. Den utredning jag talade om kommer att återkomma . Där tittar man på föräldrapenninguttaget bland utrikesfödda kvinnor. Vi vet att det kan finnas system som gör att det inte lönar sig för utrikesfödda kvinnor att gå ut och arbeta på samma sätt som för svenskfödda kvinnor eller för utrikesfödda män. Som jag sade är detta en av våra riktiga jämställdhetsutmaningar och integrationsutmaningar framöver, och vi återkommer till detta. 88 (S): inleds klimatförhandlingar i . Läget är allvarligt, och utsläppen slår nya rekord. Världen riskerar att efter 2012 stå utan ett bindande klimatavtal. visar forskningen att situationen kan vara mer allvarlig än vad många trott . Många släpper nu tvågradersmålet och riktar in sig på att temperaturhöjningen måste hejdas vid en och en halv grad. Den har slagit sig för bröstet för sin klimatpolitik. Man har till och med varit så stolt att man sagt att det inte behövs några nya åtgärder under den här mandatperioden. Vi socialdemokrater håller inte med. Vi tycker att det behöver göras mer. En av de mest effektiva åtgärderna i den svenska klimatpolitiken har varit klimatinvesteringsprogrammen, men dem avskaffade den här regeringen under förra mandatperioden. Regeringen har också valt att ligga lågt när det gäller miljöskatter för att öka omställningstrycket inom trafiken. tyder mycket på att de svenska utsläppen ökar. Min fråga till miljöministern är därför om regeringen står fast vid att inga nya åtgärder behövs för att minska de svenska utsläppen. 89 Miljöminister (C): Tack, , för en oerhört viktig fråga! Jag skulle vilja säga att det behövs nya åtgärder och insatser från ett brett spektrum av myndigheter, företag och forskare, och från dig och mig och alla oss, för detta är en oerhörd utmaning. Klimatfrågan är vår tids ödesfråga. Det är en väldig utmaning att förbereda världen för den enorma omställning som är nödvändig för att möta de förändringar som redan har skett på klimatsidan och för det teknikskifte som vi behöver genomdriva för att klara utmaningarna. Förberedelserna inför pågår för fullt, och jag har själv tillsammans med företrädare för 39 andra regeringar deltagit i en förförhandling. Jag återkommer till detta i nästa inlägg. 90 (S): Jag håller med miljöministern om att klimatfrågan är vår tids ödesfråga. Därför skulle jag önska att regeringen vässade sin klimatpolitik. Vi socialdemokrater föreslår åtgärder för att öka omställningstrycket på godstransporter och investera i järnväg. Vi vill upprätta en långsiktig plan för att höja koldioxidbeskattningen, och vi vill satsa på biogas. Vi föreslår också ett nytt klimatinvesteringsprogram och ett nytt system för att premiera miljövänligare bilar. Det är åtgärder som vi är övertygade om att vi behöver för att minska de svenska utsläppen men också för att vara en trovärdig spelare på den internationella arenan. Min fråga är fortfarande om regeringen står fast vid att inget mer behöver göras eller om man gör en annan bedömning än ledande forskare. 91 Miljöminister (C): Jag tyckte jag sade alldeles att regeringens åsikt är att det behövs ett brett paket av åtgärder i samhällets alla sektorer. Det är därför i har fått ett uppdrag att arbeta med Färdplan 2050. Det är därför ett antal myndigheter har fått i uppdrag att inventera de åtgärder som behövs. Det är därför vi har satt målet om en fossiloberoende fordonsflotta 2030, och det är därför vi investerar i järnvägar, bredband och energieffektivisering rakt över. Inför de globala klimatförhandlingarna är det viktigt att inse att och de fattiga länder som har sagt sig vilja fortsätta med nästa period på Kyotoprotokollet står för av de globala utsläppen. Det är också därför som vi parallellt med tuffa åtgärder i fokuserar på att förbereda och driva fram bra beslut i . I dagens läge är jag tveksam till hur de länder som släpper ut mycket kommer att agera i Durbanförhandlingarna. Det kan vi återkomma till. 92 (FP): Min fråga är till , som är ansvarig för landets alkoholpolitik. På detta område finns det nu två aktuella frågor. Den första är gårdsförsäljningen. Det är ett ämne som kom upp . Sedan tillsattes en utredning, som har gett ut sitt betänkande och remissinstanser har gett sina besked. Vad är regeringens ståndpunkt? När kommer beskedet? Hur ser på denna fråga? Den andra frågan gäller de aktuella vinklubbarna. Vinklubbsimporten, som yttrade sig mycket kritiskt om , har exploderat och blivit mycket mer professionell och storskalig. Hur ser på vinklubbsimporten ? 93 Statsrådet (KD): Tack, , för två intressanta frågor! är väl insatt i vad som pågår och hur det hela har utfallit. Vi har ju haft ett remissförfarande när det gäller förslaget om gårdsförsäljning. Det framgår att remissinstanserna ganska samfällt inser att den finska modellen, som det egentligen var utredningens uppdrag att titta på, inte är förenlig med , och inte heller det förslag som utredningen har presenterat synes av de tunga remissinstanserna vara förenligt med . Vi har läst igenom alla remissvar. Då är det kutym att ett beredningsarbete pågår, där vi funderar över hur vi ska förhålla oss till remissinstansernas synpunkter och till de förslag som utredningen har lagt fram. Det är det svar jag har att ge . Parallellt med detta pågår naturligtvis också Systembolagets försök att bättre svara upp mot de små, lokala producenternas sortiment och kunna tillhandahålla det. Fråga nr 2 får jag återkomma till i nästa svar. 94 (FP): Det är välkommet om statsrådet återkommer till den frågan. När det gäller gårdsförsäljningen vill jag fråga: När kommer beslutet? Det är väldigt många som väntar på det och som riskerar pengar på grund av att tiden bara går. Hur är det med vinklubbarna? 95 Statsrådet (KD): Detta är inget förslag som ligger i byrålådan, utan det arbetas aktivt med det. Det kan jag försäkra om. När det gäller vinklubbarna är ju sakförhållandet det att vi i har fått ett utslag som innebär att det förbud som vi har haft mot import av alkohol av privatpersoner har fallit. Det innebär att de som vill importera som privatpersoner och att de leverantörer som finns har att rätta sig efter det regelverk som finns: Importen får inte ske till ungdomar , man måste alltid betala svensk skatt och marknadsföringsreglerna måste följas. Tillsynen måste fungera i vårt land. Vi kan se att det har skett en dramatisk utveckling av antalet aktörer bara . Om man däremot ser till andelen av den totala alkoholkonsumtionen är det fortfarande en förhållandevis mycket liten andel som det handlar om. Men vi ser noga på detta, och vi kommer faktiskt att träffa företrädare för våra andra myndigheter, tull, polis och andra, för att se vad vi tillsammans ser och vad vi behöver vidta för åtgärder. 96 (S): Min fråga går till statsrådet . infördes etableringslotsar som en del av en omfattande reform. Under det här året kunde man se på den frihet de flyktingar som får uppehållstillstånd i har att välja ett företag som ska lotsa dem in i det svenska samhället. Det företag som blir utvalt får en ersättning som bygger ungefär på det man har i pengar att röra sig med. De företagen försöker locka till sig flyktingar genom att köpa datorer, mobiltelefoner, kameror och liknande it-prylar. Frågan är: Vad tycker statsrådet om det faktum att man inom lotsverksamheten ägnar sig åt inköp av prylar och inte åt att lotsa flyktingar in i det svenska samhället? 97 Statsrådet (FP): Tack, , för frågan! Jag känner inte till de exempel som lyfter upp. Vad jag kan säga är att jag tycker att det är bra ifall det leder till att människor kommer närmare arbetsmarknaden. Hela idén med en lots är följande: Efter det att jag har fått ett permanent uppehållstillstånd träffar jag Arbetsförmedlingen. Det läggs upp en individuell etableringsplan för mig den i . När den är upplagd, vad behöver jag då göra för att lära mig svenska, samhällsorientering och arbetsförberedande insatser? Då väljer jag en lots. Vilka är då lotsar? kom det fram att går in och lotsar. Röda Korset är inne som lotsar. är inne som lotsar. Det är en mångfald av lotsar som vi börjar bygga fram. Människor som flyr eller invandrar till vårt land är olika och behöver olika stöd och hjälp. Att vi har börjat individualisera mottagandet mer tror jag är bra. Ett av de grundläggande problem som vi har haft i svensk integrationspolitik är att vi har behandlat människor som har flytt eller invandrat till vårt land ungefär som om alla är likadana. En del är att individualisera en ökad valfrihet. 98 TREDJE VICE TALMANNEN: Med det är dagens frågestund avslutad. Jag vill passa på att tacka närvarande statsråd för medverkan i den. 8 § Svar på interpellation 2011/12:66 om utveckling av skolforskningen 99 Utbildningsminister (FP): har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit med tanke på utbildningsutskottets och tillkännagivande om att skolforskningen behöver utvecklas. Jag vill först och främst framhålla att regeringen delar uppfattningen att skolforskningen behöver utvecklas och att undervisning och pedagogiska metoder ska stå på solid vetenskaplig grund. Den utbildningsvetenskapliga forskning och forskarutbildning som bedrivs på lärosätena finansieras dels genom basanslag direkt till universitet och högskolor, dels genom statliga anslag på ca via utbildningsvetenskapliga kommitté (UVK). Medel kommer också från till exempel , för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) samt från kommunerna. Därutöver sker för skolan relevant forskning inom många andra vetenskapliga områden. Det är viktigt att även dessa resultat kommer skolan till del och kan bidra till att utveckla evidensbaserade pedagogiska metoder. Regeringen redovisade ett antal förändringar inom detta forskningsområde i propositionen Bäst i klassen en ny lärarutbildning (prop. 2009/10:89). Bland annat bedömde regeringen att uppdraget för UVK skulle ändras för att omfatta forskning med relevans för skolans och förskolans utveckling. Regeringen delar uppfattningen att det är viktigt att forskningens resultat kommer till användning i praktiken. För detta ändamål har i uppdrag att generellt sprida information om forskningsresultat, och har i uppdrag att sammanställa och sprida forskningsresultat specifikt inom skolans område. När det gäller lärares möjligheter till egen forskning vill jag fästa uppmärksamheten på den fortsatta satsningen på totalt för 20112014 på forskarskolorna för lärare och förskollärare. Ca 200 deltagande lärare och förskollärare kommer att kunna utbilda sig upp till licentiatnivå utöver de närmare 200 som deltar i de tidigare forskarskolorna. Satsningen omfattar utöver medel till själva utbildningen bidrag till huvudmännen för att ersätta största delen av lönekostnaderna som läraren eller förskolläraren deltar i utbildningen. I den nya skollagen har också införts möjligheten att till lektor utnämna en legitimerad lärare eller förskollärare som har avlagt minst licentiatexamen och som under tjänstgöring som lärare eller förskollärare har visat pedagogisk skicklighet. Lektorerna blir en viktig kontaktyta mellan skolväsendet och akademin som kan bidra till att förmedla forskningsresultat till skolan. För forskningspolitiken i stort gäller att den beslutas i samband med nästa forsknings- och innovationsproposition. Regeringen avser att presentera propositionen . 100 (S): Jag vill börja med att tacka utbildningsministern för svaret på min interpellation. För en gångs skull kan man instämma i några saker som utbildningsministern anger i svaret. Det är klart att det är bra att vi är överens om att skolforskningen behöver stärkas och att undervisning och pedagogiska metoder ska vila på vetenskaplig grund. Det är bra att vi är överens om det. Men jag har några synpunkter som jag ska återkomma till beträffande min interpellation. Vi vill ha en skola i världsklass. Det säger vi alla. Men frågan är: Har vi det ? Nja, inte riktigt. Det finns mycket i svensk skola som jag tycker är bra och som vi kan vara stolta över. Men vi har brister. Jag tänker på tre olika saker som ändå är brister i den svenska skolan. Genom PISA-mätningarna har vi sett att det har hänt något i svensk skola. Vi tillhörde tidigare toppnationerna, men resultaten har sjunkit. Det är klart att det är illavarslande och alarmerande. Likvärdigheten i svensk skola är inte heller som den var . har det viss betydelse om man föds i ett arbetarhem eller föds med föräldrar som är välutbildade och vana att studera. Den svenska skolan kompenserar inte på samma sätt som . Det är en brist som vi måste åtgärda och komma till rätta med, var de som skulle söka till gymnasiet från en större andel . Det är nedåtgående trend som är illavarslande vad gäller kunskapsresultaten. Då talar vi om matematik, svenska, engelska och svenska som andra språk. Vi ser dessutom att segregationen i svensk skola ökar. Det har kommit fram i olika rapporter, och det har att göra med olika saker. De tre sakerna tillsammans talar om att det finns brister. Jag har sagt det tidigare och säger det igen: har utbildningsministern suttit med regeringsmakten , men det går fortfarande utför. Därför har utbildningsministern ansvar för att vända trenden. Det är mot den bakgrunden man ska se den här interpellationen och tillkännagivandet. Från en som heter Bäst i klassen vill jag gärna lyfta fram två citat. Det ena citatet lyder: Kvaliteten i ett utbildningssystem kan aldrig bli högre än kvaliteten på dess lärare. Det andra citatet lyder: Det enda sättet att förbättra resultatet är att förbättra instruktionen. De här citaten sätter fingret på en springande punkt. Det handlar om att fokusera lärarrollen, fokusera undervisning och lärande. Då inser vi att skolforskningen blir oerhört viktig, för det är genom forskningen och forskningens betydelse som man kan föra in nya tankar och nya idéer och utveckla lärarroll, undervisning och lärande. Tyvärr tycker jag att ditt svar är lite för mycket tillbakablickande på sådant som ni redan har gjort och bestämt och som håller på att genomföras. Det är i och för sig bra. Utskottet sade i sitt svar att det finns åtgärder som redan pågår i denna riktning. Men när utskottet och sedan antog tillkännagivandet var det med ett framåtblickande perspektiv. Det här kände vi till. Men vad är det för ytterligare åtgärder du vill vidta? Det är det som tillkännagivandet handlar om, inte det som är gjort. Vilka ytterligare steg vill utbildningsministern ta för att stärka skolforskningen? Det vill jag ha svar på. 101 Utbildningsminister (FP): Jag utgår från att är medveten om att det när det gäller forskningspolitik i är fyraårsbeslut nästa gång är . Så har det varit under alla regeringar. Att jag skulle lägga fram den forskningspolitiska propositionen i ett interpellationssvar till just tror jag inte att hade väntat sig. De här övervägningarna pågår, och en forskningsberedning är tillsatt. Det är ett omfattande beredningsarbete. Men vi från de borgerliga partierna har precis samma uppfattning som . Det var därför som utskott i enighet antog den här texten om att vi måste stärka skolforskningen. Då återkommer vi naturligtvis i forskningspropositionen om det. räknar upp alla de problem som svensk skola har. Så är det verkligen. Resultaten sjunker och har gjort det i 10, 15, . Vi har otroligt svårt att rekrytera lärare. Kommunaliseringen har varit ett stort problem för lärarkårens status. Det handlar om läraryrkets anställningsvillkor. De disciplinära problemen i skolan har varit ett stort problem under en mycket . Det är därför vi nu lägger om hela den svenska utbildningspolitiken. Det är reformer som gör upp med årtionden av socialdemokratiskt felaktigt tänkande. De vägval vi gör är naturligtvis baserade på skolforskning. Men jag håller med i problembeskrivningen, som också framgår i interpellationen, att skolforskningen måste vara relevant för verksamheten i skolan. Mycket av skolforskningen i är alltför teoretiserande. Det är inte alls så att all forskning syftar till att lösa en massa problem. Det är en hel del forskning som jag skulle säga är ganska irrelevant för verksamheten i klassrummen och verksamheten i skolan. Därför funderar vi på hur vi kan stärka den del av skolforskningen som verkligen är relevant för att lösa de problem som talar om. Det handlar inte bara om mer pengar jag uppfattar det inte heller som att interpellanten menar det. Det handlar också om hur vi riktar forskningen så att den faktiskt adresserar de frågor som vi vill besvara. 102 (S): Nej, jag begär inte att utbildningsministern ska redogöra i detalj för vad som ska stå i forskningspropositionen. Men man kan fundera lite utifrån den motion som vi skrev och som ett enigt utskott ställde sig bakom. Det var företrädare för , , och så vidare som stödde den här motionen. Sedan var det en enig riksdag som antog tillkännagivandet. Det finns en formulering i tillkännagivandet: Skolforskningen behöver därför ytterligare utvecklas. Det står också i tillkännagivandet om att skolforskningen får en förstärkt och förtydligad samverkansuppgift för att garantera att nya forskningsresultat verkligen vidareförmedlas till dem som är verksamma i skolan. Likaså handlar det om att vi får fler yrkesverksamma lärare som får möjlighet till egen forskning. Då visste vi om de här 251 miljonerna, för de kom . Det här tillkännagivandet antog vi , . Detta kände vi alltså till. Då talade vi om fler yrkesverksamma lärare, och vad gällde skolforskningen handlade det om att den skulle utvecklas ytterligare och att det skulle vara fler åtgärder. Det är därför som jag känner att jag inte får så mycket svar av utbildningsministern på de här frågorna. Det blir mer ett svamlande. Det är bra att utbildningsministern tar upp problemet med forskningens innehåll. Relevansen för skolforskningen för de yrkesverksamma är en viktig fråga. Därför är jag nyfiken på hur vi kan utveckla detta så att vi tar ett steg framåt och blir mer offensiva. Det finns två saker som jag tänker på, som jag kan ge utbildningsministern som bidrag i arbetet. Om han sedan vill lyssna på det vet jag inte, men jag kan ändå nämna de saker som jag tycker kan vara viktiga. Kompetensutveckling för både förskollärare och lärare är en viktig sak. Där har det satsats mycket på Lärarlyftet, och det är bra. är det en viss nedtrappning, tycker jag. Där har vi mer pengar för att satsa på kompetensutveckling, för det tycker vi är jätteviktigt. Utifrån den rapport som bland annat gav om lärarrollen och undervisningens viktiga roll är det viktigt att vi satsar ytterligare på att kompetensutveckla lärare. En annan sak som vi har signalerat tydligt är att vi kanske borde lära av sjukvården och det system man har där. Det finns någonting som heter , , som har i uppgift att samla ihop, förstärka och sprida forskningsresultat. Det tror vi är viktigt. Vi behöver utveckla former för att kartlägga och sammanställa forskningsresultat och kunskapsbaserade metoder, gärna i ett nordiskt perspektiv och även internationellt, för den delen, för att få en relevans och för att hjälpa de yrkesverksamma. Det är två exempel. Satsa mer på kompetensutvecklingen! Tyvärr tycker jag att ni backar lite där . Fundera på det här med SBU! Är inte det en vettig idé för att utveckla just skolforskningen? 103 Utbildningsminister (FP): Jag ska säga att det är tråkigt att inte nämner begreppet lektor, för det är i själva verket den viktigaste kopplingen mellan akademin och skolan, mellan forskningen och ämnesundervisningen.