prot · GY0945 · 2011-01-21 00:00:00 — Då börjar man fundera. Är det så överallt? Nej, det beror på vilken affär man går in i. Om man går in och köper lite elektronik i en sådan affär ser man att det jobbar grabbar där som har minst 80 procents anställningsgrad. Det finns ett antal andra branscher som kanske har med fordon och bilar att göra där man jobbar heltid. Men inom handeln hade man väldigt många som låg till och med så lågt som på . Då blir frågan: Vad kan man göra åt det här? Är det självvalt på något sätt? Nej, naturligtvis inte. Jag ska ta ett annat exempel för arbetsmarknadsministern. Man berättade om en tjej som var anställd i en butik. Hon jobbade , en för branschen hög anställningsgrad. Hon gick på föräldraledighet. Vad hände då? Jo, då ersatte man henne med fyra vikarier. Då blir min första tanke: Oj då, hon måste ha haft jättestor arbetskapacitet. Men så var det naturligtvis inte. Det var inte det som det hängde på. Hon blev ersatt av två var plus två var. På så vis fick den här arbetsgivaren ihop sina . Det är så tydligt! Då blir min fråga: Har arbetsmarknadsministern någon ambition att på något vis rätta upp dessa balanser, att på något vis stå på de här tjejernas sida, så att även de kan få en anställning som det går att leva på? 51 Arbetsmarknadsminister (M): Jag tycker att det ligger mycket i det som tar upp: Vi politiker i våra kommuner och landsting har ett jättestort ansvar. Låt oss också ta det! Det gäller alla er som har politiska uppdrag. Man kan till exempel titta på moderatstyrda . Där har man jämställdhet i arbetslivet som en prioriterad fråga. Arbetstider, löner och arbetsvillkor är en fråga för arbetsmarknadens parter. Jag tycker att vi ska ge dem det ansvaret så att den svenska modellen kan leva vidare. Vi kan redan nu se i den avslutade avtalsrörelsen att frågan om heltid och deltid är en prioriterad fråga. har skrivit en intressant interpellation. Jag har försökt besvara den i de olika delarna. Det görs mycket på det här området. Det gjordes också mycket förra mandatperioden, då regeringen satsade tio gånger mer på jämställdhetsområdet än . kommer en ny plattform som min kollega statsrådet svarar för. Vi kommer att jobba med alla departement inom på ett bra sätt för att förbättra jämställdheten, integreringen och analyserna av hur olika reformer och förslag slår mot kvinnor och män. Men barnomsorg, äldreomsorg och sysselsättningsgraden i kommuner och landsting är en fråga för arbetsmarknadens parter, och ytterst är politiker ute i våra viktiga verksamheter, inte minst i äldreomsorg, barnomsorg och vård, ansvariga för de frågorna. Tack för debatten! 52 (S): Bara som en upplysning: har ingen rätt till ytterligare replik. tog i bort rätten till heltid. Hur man agerar där tycker jag att ska ta med sig till sina partikamrater. Jag har fortfarande inte fått min huvudfråga besvarad av ministern: tycker ni i regeringen att jobbskatteavdrag är det bästa sättet att stimulera deltidsarbetare och låginkomsttagare att vilja jobba mer? Det finns 500 000 personer som vill jobba mer men som inte får. Hur kan det bli flera heltider? har jag upprepat den frågan , så jag hoppas att jag kan få svar i den sista repliken. Sedan undrar jag också vilket genusperspektiv på arbetslivet som regeringen har haft, till exempel i fråga om neddragningar av de kommunala omsorgstjänsterna, vilket drabbar kvinnor mer än män. Nedmonteringar av de gemensamma trygghetssystemen, som a-kassan och socialförsäkringarna, vet vi drabbar kvinnor mer än män. Vårdnadsbidraget ökar skillnaderna mellan män och kvinnor när det gäller ansvar och kontakt med barn men också i arbetslivet. Jämställdhetsbonusen vet vi har blivit ett fiasko. har visat att den inte hade någon effekt på fördelningen av föräldradagarna mellan kvinnor och män. Det påverkar också arbetslivet. Avdraget för hushållsnära tjänster har inte på något sätt motverkat problemen med den ojämlika fördelningen mellan kvinnor och män av det obetalda hemarbetet utan har snarare förstärkt att kvinnans plats är i hemmet. Då undrar jag: Vad är regeringens genusperspektiv på arbetslivet utifrån de politiska beslut som man har redan har tagit? 53 (S): Jag blev lite överraskad när ministern tackade för debatten. Jag ställde ju några frågor som handlade om de tjejer som jobbar inom Handels, de som har eller i anställningsgrad eller där man ersätter en föräldraledig med fyra personer. Jag ställde en fråga, och jag vill kunna ge ett svar eftersom jag ska besöka Handels även efter denna dag. Då vill jag gärna kunna relatera till den diskussion som jag har haft med ansvarig minister. Vad tänker ministern göra åt detta, och vad kan hon göra åt detta utöver att bara hävda att det är parternas ansvar? Betyder det att man sitter lugnt och stilla i båten eller att man drar sig undan från frågan och är ganska tyst? Accepterar arbetsmarknadsministern att det är på det viset att kvinnor inom handeln anställs på 1, 2, 3, ? Tycker ministern att det är någonting som är självvalt? Är det så det ska se ut? Eller säger ministern att det där får väl Handels i så fall göra någonting åt? fattade arbetsmarknadsministern, som under förra mandatperioden var ordförande i utskottet, en massa beslut som gjorde det besvärligare och svårare för facket. Medlemskapet hotas av höga avgifter till a-kassan med mera, med mera. Studiemedelslagen ska nu också ändras för att förhindra fackligt arbete. sitter ministern här och säger att det är fackets ansvar. Accepterar ministern dessa urusla anställningsvillkor? Det svaret vill jag ha. Det vill jag kunna lämna när jag åker och träffar Handels igen. 54 Arbetsmarknadsminister (M): Det har varit en intressant diskussion. Också jag följer vad som händer på arbetsmarknaden och i arbetslivet ganska nogsamt. Jag tror till skillnad mot på den svenska modellen på möjligheterna för parterna att fritt teckna avtal. Jag tror på de konfliktregler som finns. Jag tycker att vi har en bra ordning och reda på arbetsmarknaden i den delen. ställer en explicit fråga: Vad ska arbetsmarknadsministern göra för att stärka det fackliga arbetet? Jag vet inte om frågan är retorisk. Jag ser gärna att både fack och arbetsgivare har höga organisationsgrader. Det finns också fackliga organisationer som växer. Facken får väl själva dra slutsatsen av detta och vad det beror på. Men det kan säkert göras mer för att få upp intresset och engagemanget. Jag har själv en facklig bakgrund och tycker att det är viktigt med ett engagemang på arbetsplatsen. Jag vill att alla ska kunna leva på sin lön och att det ska löna sig att arbeta, arbeta mer och arbeta längre upp i åldrarna. Det är också därför regeringen har genomfört flera jobbskatteavdrag, som har lett till att en vanlig LO-familj har mer i plånboken . Det är det som är drivkraften. Jobbskatteavdragen ger en drivkraft till ökat arbete. Det är också det som har gjort att har en bra ekonomi och ordning och reda i statsfinanserna. Det ska löna sig att arbeta. Jag har som tidigare jämställdhetstalesperson för jobbat mycket med dessa frågor. Vi har ett beslut på att vi som förtroendevalda i kommuner och landsting ska aktivera oss mycket mer för att öka möjligheterna till heltidsanställningar. Mitt svar till på vad du ska svara de handelsanställda är att de måste ställa frågan till sina fackliga företrädare. Det handlar om hur man tecknar avtal och varför man i så fall inte begär mer eller försöker få till fler heltidsanställningar. Den frågan kan bara de avtalstecknande parterna ge argument för. Kanske har man höjt löner eller OB-ersättningar i stället eller prioriterat någon annan fråga. Men ytterst är detta en fråga i fria förhandlingar mellan parterna, och jag hoppas att det ska kunna förbli så även . Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2010/11:132 om missgynnande av kvinnor med funktionshinder 55 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att motverka en snedvriden tillgång på arbetsmarknadsåtgärder mellan kvinnor och män med funktionsnedsättningar. Frågan ställs mot bakgrund av att det enligt finns belägg för att flest män får del av det utbud som står till förfogande för personer med funktionsnedsättningar, trots att kvinnorna är övervägande i antal. Jag vill inleda med att säga att arbetslösa personer med funktionsnedsättningar som innebär nedsatt arbetsförmåga har rätt att ta del av all service och alla arbetsmarknadspolitiska program som finns att tillgå hos Arbetsförmedlingen på samma villkor som andra arbetssökande. Vid behov ska de också få del av arbetslivsinriktad rehabilitering och de särskilda anställningsstöd som finns att få för målgruppen. Vidare erbjuder Arbetsförmedlingen sina anställda utbildning om jämställdhet i arbetslivet för att öka kunskapen om betydelsen av en mer jämställd arbetsmarknad. Anställningarna med stöd för personer med funktionsnedsättning som innebär nedsatt arbetsförmåga fördelas ojämnt mellan könen: av anställningarna går till män. Detta förklaras till viss del av att männen utgör en större andel av arbetslösa som har en funktionsnedsättning med nedsatt arbetsförmåga. Den könsuppdelade arbetsmarknaden utgör en annan förklaring till skillnader i anställningar. Arbetsmarknaden är fortfarande uppdelad när det gäller vad kvinnor och män har för yrke och sysselsättning. Regeringen har , nu senast i budgetpropositionen 2011, påtalat att Arbetsförmedlingen ska fortsätta arbetet för att uppnå en jämnare könsfördelning avseende de arbetsmarknadspolitiska insatserna för målgruppen. 56 (S): Jag vill tacka arbetsmarknadsminister för svaret, även om jag hellre hade sett att svaret innehöll mer av intresse för att utreda frågan närmare. Min interpellation tangerar lite grann det tidigare ärende som var uppe här. Men dem jag pratar om är de som står helt utanför arbetsmarknaden och som riskerar att stå där även framöver. Det är klart att det finns olika statistik och bedömningar av olika aktörer. Sedan lämnar statistiken resten till tolkaren. Jag utgår delvis från LO:s rapport från flera håll situationen för funktionsnedsatta på arbetsmarknaden. Den bygger i sin tur på utredningar och rapporter från bland annat . Jag utgår också från de vittnesmål jag har fått när jag har pratat med funktionshindrade. Jag har dragit slutsatsen att det finns en snedvriden tillgång till åtgärder för kvinnor med funktionshinder. Att arbetslösa med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga har rätt att ta del av alla de resurser som finns att tillgå är en sanning med modifikation. Det faktum att den enskilde har ett funktionshinder medför att arbetsmarknaden är smalare. Det medför också att möjligheterna att ta del av åtgärdsutbudet krymper. Det kan liknas vid ett smörgåsbord där ett antal rätter endast är skådebröd. Om personen sedan är en kvinna krymper möjligheterna ytterligare eftersom de möjligheter som trots allt står till buds i huvudsak är inriktade på män och manliga yrken. krymper smörgåsbordet ytterligare med både skådebröd och tomma karotter. Jag är övertygad om att de flesta arbetsförmedlare jobbar med jämställdheten för ögonen och ser den enskildes unika behov. Ingen skugga ska falla på dessa överbelastade arbetsförmedlare. Men vad hjälper det om utbudet av tillgängliga åtgärder är så dåligt anpassat för kvinnor med funktionshinder? Vad hjälper det om arbetsförmedlaren har så många arbetssökande att tiden för var och en inte räcker till? Är den sökande en kvinna med funktionshinder som dessutom är pratar vi inte längre om något smörgåsbord utan snarare om dagens lilla lunchmeny. Jag tycker tyvärr inte att det räcker med svaret att regeringen , och senast i budgetpropositionen, påtalat för Arbetsförmedlingen att det ska bli en jämnare könsfördelning. Jag ser hellre att arbetsmarknadsministern anser att frågan är av sådan dignitet att den är aktuell att undersöka närmare för att åtgärda den snedvridna fördelning som finns. 57 Arbetsmarknadsminister (M): Tack för frågan, ! Det är en jätteviktig fråga som du väljer att ta upp. Det är en fråga som alliansregeringen tar på väldigt stort allvar. Vi gör saker på det här området. Låt mig nämna någonting som är väldigt väsentligt här, nämligen en forskningssatsning på för att forska om kvinnors ohälsa och de här bekymren så att vi får mer kunskap. Som jag nämnde i mitt interpellationssvar beror det också på att det är en större andel män och att arbetsmarknaden, som vi väl känner till, är starkt könsuppdelad. Det behövs kunskap och utbildningsinsatser. Arbetsförmedlingen behöver förbättras ännu mer på den här punkten. Det finns säkert också brister när det gäller fördomar och traditioner. Låt mig också säga att en viktig reform som har lett till att fler funktionshindrade har fått jobb är satsningen på nystartsjobben. av 40 000 nystartsjobb har gått till personer som har funktionshinder med nedsatt arbetsförmåga. Vi har också ökat resurserna för lönebidragsanställningar och till . Låt oss titta tillbaka på det som vi har gjort på sjukförsäkringsområdet. Redan där var det en större andel som kvinnor sjukskrivna och som fick sämre tillgång till rehabilitering. De gömdes och glömdes i systemen. Dem lyfter vi nu fram och försöker hjälpa att komma tillbaka. I sitt regleringsbrev har Arbetsförmedlingen fått ett viktigt uppdrag, nämligen att informera arbetsgivare om alla de möjliga åtgärder som finns. pratade mycket om karotter och måltider. Det finns faktiskt ett smörgåsbord av åtgärder att erbjuda arbetsgivare om de anställer en person som har funktionshinder med nedsatt arbetsförmåga. Vi har höjt ersättningarna för särskilt anställningsstöd för att nämna ett exempel. Det har också blivit stora höjningar för anpassning på arbetsplatsen. Men det finns mer att göra i det här avseendet, och det är någonting som är högt prioriterat på min agenda. Jag kommer att träffa parterna på ett högnivåmöte tillsammans med . Där kommer vi att se hur vi kan försöka ge fler personer med funktionshinder med nedsatt arbetsförmåga chansen att komma tillbaka på arbetsmarknaden och förverkliga sina livsdrömmar, bidra och jobba av sin arbetsförmåga. 58 (S): Det är bra att det händer någonting, men jag tycker att det skulle hända lite snabbare. En av mina uppgifter som riksdagsman är också att ha kontakt med verkligheten. Jag kommer att fortsätta att ha det. Jag kommer att fortsätta att träffa kvinnor med funktionshinder och arbetsförmedlare och följa det här väldigt noga. Jag hoppas verkligen att det kan bli krafttag eftersom det är av anställningarna som går till kvinnor och resten till män. Det här är jätteangeläget. 59 Arbetsmarknadsminister (M): Tack, , för att du väckte denna viktiga fråga! Den är prioriterad. Det finns inget motsatsförhållande här. Det är viktigt att kvinnor får samma möjligheter som män att komma tillbaka. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2010/11:133 om nya initiativ i arbetsmarknadspolitiken 60 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat mig om jag kommer att ta några initiativ för att åtgärda bristerna i arbetsmarknadspolitiken. Jag känner inte riktigt igen den bild målar upp i sin interpellation. Vi ser nu flera tecken på att arbetsmarknadsläget börjar ljusna. Antalet nya platser hos Arbetsförmedlingen fortsätter till exempel att vara fler än föregående år, vilket tyder på att arbetsgivarnas efterfrågan på arbetskraft har ökat. ser vi en fortsatt ökning av sysselsättningen och en minskning av arbetslösheten jämfört med . såg vi att antalet arbetslösa hade minskat jämfört med samma månad . Situationen är dock fortfarande allvarlig, särskilt för unga utan utbildning. Det krävs därför en fortsatt aktiv arbetsmarknads- och utbildningspolitik. I budgetpropositionen presenterade regeringen en rad satsningar för att förstärka arbetsmarknadspolitiken och motverka att fler personer blir arbetslösa och för att stärka konkurrenskraften hos dem som står långt från arbetsmarknaden. Bland annat tillförs ytterligare resurser för arbetspraktik och coachning . Vidare förstärks Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag , bland annat för att deltagarna i garantierna ska kunna erbjudas insatser av hög kvalitet. För att öka möjligheterna för dem som har varit utan jobb att återgå till arbetslivet förstärks dessutom det särskilda anställningsstödet för deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin . Vi följer naturligtvis utvecklingen på arbetsmarknaden noga. Kvaliteten i de arbetsmarknadspolitiska insatserna ska kontinuerligt följas upp för att skattemedlen ska komma till bästa möjliga användning och för att vi ska kunna nå målet om full sysselsättning. 61 (S): Tack för svaret, arbetsmarknadsministern! Antalet långtidsarbetslösa växer. Så ser det ut i . Fler och fler hamnar i återvändsgränden fas 3. Ungdomsarbetslösheten har parkerat bland de högsta i . Allt fler av de arbetslösa står utan a-kassa. Kommunerna får ta över statens ansvar för de arbetslösas försörjning. De tvingas därmed till neddragningar i vården, skolan och omsorgen. räntebana pekar uppåt med ökade kostnader för bland annat bostadslån. Det blir alltmer tydligt att regeringens arbetsmarknadspolitik inte håller måttet, och detta får konsekvenser för hela samhället. Med anledning av detta har jag ställt en fråga till arbetsmarknadsministern i min interpellation. Jag frågar om arbetsmarknadsministern kommer att ta några initiativ med anledning av ovanstående exempel för att åtgärda de brister i arbetsmarknadspolitiken som blir så tydliga. förlitar sig den borgerliga, moderatledda regeringen på det man har gjort och de två bärande punkter som man brukar lägga fram när man pratar moderat arbetsmarknadspolitik. Man pekar på jobbskatteavdraget och på att man har förstört arbetslöshetsförsäkringen som de åtgärder som ska skapa jobb. kan vi se att detta inte har räckt. Det har inte hjälpt. Det har inte löst problemen. Sänkta skatter räcker inte för att lösa de här problemen. Att försämra och förstöra arbetslöshetsförsäkringen har inte hjälpt arbetsmarknaden att fungera bättre. Det har inte lyckats sänka arbetslösheten. Regeringen säger i sin egen prognos att om vi inte drabbas av några fler finanskriser och om solen kommer att lysa framöver kommer man i bästa fall att vara nere på den arbetslöshetssiffra som fanns när man tog över och som man då betraktade som massarbetslöshet, det vill säga över 6 procents arbetslöshet. Det är vad regeringens politik har lyckats åstadkomma. Det är med andra ord ingenting. Det är oerhört viktigt att hålla detta i minnet när man utvärderar regeringens arbetsmarknadspolitik, och det är den som man själv vill bli utvärderad på. Man säger att det är på jobben man ska utvärdera om politiken har lyckats, och man har uppenbarligen inte lyckats enligt de egna prognoserna. Vad man däremot har lyckats med är att slita sönder det svenska samhället och öka klyftorna i det svenska samhället. Man har lyckats försätta enskilda människor i en väldigt svår ekonomisk situation genom att slänga ut sjuka ur sjukkassan och genom att slänga ut arbetslösa ur arbetslöshetskassan. De allra flesta som är arbetslösa har inte ens möjlighet att få arbetslöshetsunderstöd, och har man det får man det på så låga nivåer att man har svårt att klara sin försörjning. Den politiken var det pris som den moderatledda regeringen var beredd att ta för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt, som man så cyniskt beskriver det, och för att pressa ned arbetslösheten. Vi kan ha synpunkter på om det priset hade varit värt att betala för att nå de målen. Det är en politisk diskussion. Men när vi nu ser att man inte lyckas åtgärda de problem som man menade att den här typen av försämringar skulle åtgärda blir det ännu allvarligare. Då står vi bara med baksidorna av den moderata politiken kvar, medan man inte har lyckats leverera någonting när det gäller att minska arbetslösheten. När vice riksbanksdirektören besökte arbetsmarknadsutskottet häromsistens förklarade hon att den viktigaste orsaken till att man tvingas höja räntorna är att man inte har förtroende för regeringens arbetsmarknadspolitik. 62 Arbetsmarknadsminister (M): Som jag uttryckte i mitt första inlägg delar jag inte problemformulering, varken den karta som målar upp eller den verklighet han beskriver. De rapporter som kommer om hur har klarat finanskrisen och väg i kan inte ha gått någon förbi. Man kan titta runt om i . Jag var senast i på ett möte i . Där har de varit tvungna att gå in med stora lån från IMF. Det är en enorm oro i samhället för vad den misskötta ekonomin i kommer att leda till. I sägs 500 000 upp från offentliga sektorn, från välfärden. I , , , ja, nästan varje EU-land, har man en ekonomi som är skakig och inte lyfter. lämnade en rapport som jag bara har läst korta referat från och inte hunnit sätta mig in i det finns det andra som är bättre på. menar att vi har ett av de starkaste tillväxttalen i hela . Vi har bland de bästa statsfinanserna. Vi har reformer som leder till att vi kan göra satsningar som gör att människor kommer i arbete. Vi har också gett långsiktiga besked till industrin i energifrågan som är viktig för vår exportsektor. av vår bruttonationalprodukt är exportsektorn, och där är det viktigt att vi tar ett ansvar för bland annat energiförsörjningen. Jag menar att svartmålar . Hans bild stämmer inte. Vi kan se att vi har 100 000 fler i sysselsättning jämfört med . Vi har en alldeles för hög arbetslöshet, men den har sjunkit och är nu nere på . Målsättningen för regeringen är att vi ska ha bland de lägsta arbetslöshetstalen i . Jag kan också se att 30 000 fler unga är i jobb jämfört med . Jag är inte nöjd, och det behöver göras mer. Ett viktigt nytt initiativ är att de ungdomar som har lämnat skolan utan godkända betyg nu får möjlighet att komma tillbaka till skolan med ett förhöjt studiebidrag på per fyraveckorsperiod. Vi försöker också motivera ungdomar. Det gör jobbcoacher. Har man inte utbildning ska man i första hand försöka komma tillbaka till utbildningen, gärna också lärlingsutbildning, som jag tror att många ungdomar är intresserade av. Vi har folkhögskolesatsningen, där många ungdomar blir inspirerade och ser att de kanske också kan gå tillbaka till en skola som inte är den de lämnade utan som ser deras förtjänster och möjligheter. Det vidtas väldigt många åtgärder på olika håll inom regeringen. Inte minst de reformer som i gör för företagen är viktiga. Den bild som målar upp stämmer inte med verkligheten. Det är också så som någon begåvad person sade till mig när det gäller påståendena om att räntebanan pekar uppåt. En nationalekonom tolkar det klart och tydligt som att det då ser ljust ut för svensk ekonomi. Det är alltså ett sundhetstecken att räntebanan pekar uppåt. har kunnat leva upp till sin roll, och att vi har haft en låg inflation är viktigt inte minst för löntagarna. Låt oss inte gå in på de delarna, men låt oss enas om att har fått beröm för sina åtgärder och att vi står starka. Men vi är inte nöjda. 63 (S): Jag vet inte riktigt hur jag ska tolka det här svaret. Inte nöjda, säger arbetsmarknadsministern, men sedan låter hon väldigt nöjd och beskriver allting ljust. Sedan avslutar hon med att säga att det är positivt att ekonomin är överhettad, att det är 8 procents arbetslöshet och att det tvingar att höja räntorna. Jag tror att arbetsmarknadsministern är ganska ensam i svensk samhällsdebatt och ekonomisk debatt om att hävda att det är positivt när ett land som drabbas av överhettning, 8 procents arbetslöshet och man därmed tvingas gå in och försöka dämpa den konjunkturuppgång som vi alla längtar efter och som landet så väl behöver. Det här är faktiskt ett väldigt märkligt uttalande av arbetsmarknadsministern. Det är inte enbart jag som har den här bilden. Jag kan citera ur för sedan där , prognoschef på , säger i ett uttalande: Arbetslösheten sjunker, men antalet långtidsarbetslösa är dubbelt så stort nu som före finanskrisens början. 126 000 personer i arbetsför ålder mot slutet av var utanför arbetsmarknaden mer än , och när de nya jobben kommer står de sist i kön.