prot · GZ0938 · 2011-11-29 00:00:00 — Jo, det elnät vi har , med dess förtjänster och brister, har vi betalat solidariskt och gemensamt. Det har naturligtvis även de i elprisområde 4, för det är så vi har byggt våra gemensamma angelägenheter i landet. Men med det här systemet ska de som bor i på något sätt vara med och betala extra till sin egen del, fast man har varit med och betalt det hela. Känslan av den orättvisan är inte bra för sammanhållningen i vårt land. Jag måste säga till ministern att än mindre tror jag att det fungerar med en regering som säger att det här har vi inte ansvar för, utan det är eller . Sedan fick vi också höra att det är den gamla socialdemokratiska regeringen för fem som är ansvarig, inte regeringen. har visat hur tydligt regeringen har tagit ställning i frågan och gett direktiven. Det obehagliga i detta är undertonen av att det kanske bara är bra att de som bor i får betala ett högre elpris, oavsett om det är privatpersoner eller företag. Är det verkligen er mening, och är det verkligen det ni menar? Det var det jag frågade om. Den andra frågan har jag inte fått svar på. Den handlar om de olika konkurrensvillkoren. Ministern svarar enbart att det är viktigt med lika konkurrens. Men det är det vi förstör med det här systemet. Det måste man förklara för enskilda företagare som har stora elnotor. 122 (M): Socialdemokraterna fortsätter på den inslagna linjen med att försöka lägga skulden för det som händer på den nuvarande regeringen den alliansregering som tillträdde efter valet . Jag tycker fortfarande att det är ganska anmärkningsvärt. Ni ska inte stå här och försöka smita ifrån ert ansvar i frågan. Det var under er regering som två reaktorer stängdes. Det är som plockades ur elsystemet i . Det var alldeles klart redan då att detta skulle skapa en stor elbrist i . hänvisar till en skrift från där hon hävdar att det står att det fanns tillräckligt med kapacitet i nätet. Det är möjligt att gjorde denna bedömning då, men alla gjorde inte den. Det var dessutom när den andra reaktorn med ytterligare stängdes av. Men det som är mest anmärkningsvärt är fortfarande att man inte satte fart på utbyggnaden av kraftnäten. Jag kan som sagt känna respekt för avvecklingsbeslutet på ett sätt; det var ett demokratiskt fattat beslut. Men den regering och den ministär som då styrde borde ha tagit sitt ansvar. Man borde ha sagt till : Detta duger inte! Det räcker inte. Vi måste bygga ut kapaciteten, och vi måste göra det nu! Problemet är lite grann att ni klagar på symtomen. Ni klagar på prisskillnaderna och på det elområdessystem som är infört. Men det är ni själva som är skyldiga till problemen. Det blir ungefär som att skjuta sig själv i foten och sedan klaga på regeringen för att de sätter på ett för litet plåster. 123 (C): Vi är beroende av kärnkraften otäckt beroende av kärnkraften. Vägen bort ifrån detta beroende är att vi producerar mer förnybart och att vi har en överföringskapacitet som gör att vi nyttjar resursen el bättre oavsett var någonstans i landet den produceras. Elområdesindelningen som vi inte ville ha, men som vi ändå har, tydliggör detta. Ska vi då inte använda den diskussionstid som vi har kvar här nu för att i stället diskutera hur vi ska komma bort ifrån dessa snedeffekter? Det kan för det första göras genom det självklara som man inte ska behöva tala om för hushållen: att spara energi i syfte att sänka sina kostnader och energieffektivisera. Timmätning i hushållen är ett bra verktyg när det kommer, och det är bra att det kommer. Det handlar om fortsatt energirådgivning och statliga medel till detta. För det andra, vilket är ännu viktigare, handlar det om utbyggnad av förnybar produktion speciellt i de delar av landet där produktionen är för låg. Vi vet var det är någonstans. Elprisområdesdiskussionen visar det. I avvaktan på att få detta gjort måste vi få ordning på kärnkraften. Det är skandal att så många reaktorer står stilla när det snart är kallt. För det tredje, och slutligen: Bygg bort flaskhalsarna! Gör oss mindre sårbara! kanske man också ska främja en gemensam nordisk elmarknad. I snittet mellan elområde 3 och elområde 4 finns, som många har sagt, stora prisskillnader. Snittet går rakt igenom . Jag är själv hallänning. Det går mellan och mellan kärnkraftskommunen i norr och i söder. Det är klart att det skapar motsättningar. Skillnaden borde ha varit mindre. Jag är chockad och arg över detta. Men jag är inte arg på regeringen och , utan jag är arg på kärnkraftsbolagen som låter reaktorerna stå stilla. 124 (S): Jag tycker att det är viktigt att ministern ändå kan stå för att regeringen har del av beslutet att vi har fyra prisområden. Jag skulle vilja höra ministerns kommentar till att gav uppdraget till ansvariga myndigheter att börja processen att dela in i prisområden. kom också rapporten från , som jag sade tidigare, där man uppmärksammar de stora investeringsbehoven för att klara av inte minst den förnybara energin. Det krävs bättre överföringskapaciteter mellan nordiska länder. Det motverkar svängningarna och skillnaden i priser. kanske vi kan ha ett prisområde i . En kommande elcertifikatsmarknad mellan och kräver ännu mer överföringskapacitet. Det kommer att krävas stora investeringar i hela . Hur ser ministern på detta? Den sista frågan gäller hur uppkopplingen mot den övriga europeiska elmarknaden kommer att påverka priserna i . Mycket tyder på att priserna kommer att pressas upp ytterligare. Den stora politiska frågan är om det är möjligt att göra något för att förhindra detta. Elprisområdena i tyder på att vi kommer att få se de här skillnaderna framöver, inte minst när exporten ute i övriga ökar. Och jag har förstått att det är regeringens ambition. 125 (S): Jag är väl en av få mälardalingar som deltar i debatten. Regeringen vill inte ha elprisområden. Nej, det tror jag inte att någon över huvud taget i den här kammaren har velat ha. Men det som är intressant när man lyssnar på regeringens företrädare är att det är en fullständig förvirring. Å ena sidan säger de att alltihop är Socialdemokraternas fel och att det beror på att man lade ned . Å andra sidan säger de att man borde ha gjort mer när det gäller utbyggnaden. Jag vill fråga statsrådet om det är statsrådets uppfattning att var orsaken till att vi fick elprisområdena. Det är ju det som man har anfört från moderat håll. Den andra frågan är mer av den art som interpellationerna har, fru talman, nämligen en del av granskningen av regeringen. Regeringen uttrycker här att bakgrunden till den nya ordningen är krav på , och inte på regeringen. Då måste jag ställa frågan: När började EU ställa krav på enskilda svenska myndigheter? Det är en intressant fråga i sammanhanget, för såvitt jag vet har man varje gång man har fört denna debatt talat om att det har gällt någonting mot och inte mot en enskild myndighet, ett enskilt företag eller en enskild person. Jag kan också påminna mig att precis i början av var , generaldirektör på , hos näringsutskottet och berättade om sitt uppdrag. Det handlade om att förhandla om just elprisområdena. Min fråga till ministern är: Vem gav uppdraget att förhandla med ? Eller är det så att generaldirektörer och vd:ar i statliga bolag har ett generellt förhandlingsmandat att förhandla med ? Det tycker jag är väsentlig när det gäller vår uppgift att granska regeringen i interpellationsdebatter. Det var därför jag bestämde mig för att delta i den här debatten. Sedan finns det några saker som har anförts i debatten, till exempel böterna från EU. Det tyder på en mycket stor okunskap om hur EU-systemet fungerar. Förutsättningen är att EU har en rättsstatsprincip som är baserad på samma principer som vi har. Det är bara en domstol som kan utdöma böter. Låt oss ta ett annat aktuellt ärende, nämligen datalagringsdirektivet. Vi vet att vi har halkat efter med det år ut och år in. har vi det liggande innan vi kan ta upp det till förnyad prövning. Men först när har dömt är vi skyldiga att betala böter. Var kommer resonemanget om de dryga böterna in? Eftersom inte har fattat något beslut kan rimligen inte fatta något beslut om böter. Sedan har jag en sista fråga i det här sammanhanget. Man kan naturligtvis ha olika uppfattningar om hur fort det gick. När jag kom i 2002 fanns det väldigt gott om motioner om Sydvästlänken. Den har debatterats . Man fattade tydligen ett inriktningsbeslut . Då satt jag inte i det här utskottet. Jag måste ställa en fråga till statsrådet: byggde man inte ut Sydvästlänken under den förra mandatperioden? Det är trots allt , och då hade man hunnit byggt ledning. 126 (S): Jag tänkte egentligen bara lyssna på debatten i kammaren . Det är en intressant debatt. Jag har också noterat att vi är många hallänningar och faktiskt två stycken i kammaren som kommer från samma kommun. Både jag och kommer från en kommun som heter kommun som ligger i . Efter att hört på debatten kände jag mig dock tvingad att gå upp, inte minst utifrån vårt gemensamma ursprung. Jag och är lika gamla. Vi har gått på högstadiet tillsammans, i parallellklasser. Därför känner jag mig väldigt säker på att jag kan använda ett ytterst lokalt exempel och att ändå kommer att förstå vad jag pratar om och vad jag menar. I kommun, som är en inlandskommun i , har vi ett pappersbruk. Hela bygden och hela kommunen står och faller ganska mycket med detta pappersbruk. Där jobbar lite drygt 1 000 personer av en befolkning på 10 000 i hela kommunen, och det är direkt på bruket. Man skulle kunna gissa att minst lika många till eller kanske dubbelt så många till är direkt eller indirekt beroende av . De ingår i en koncern som heter . De har också pappersbruk i till exempel , . Den nya prisindelningen får, såvitt jag förstår av signaler hemifrån, jättestora konsekvenser. Jag antar att även har fått höra om den här typen av konsekvenser och att det är därför han står här i kammaren och är väldigt bekymrad. gör av av totala energiförbrukning. Det är lika mycket som . Man hamnar i en priszon som är två gånger högre än exempelvis och betydligt högre än i . Man står inför ständiga investeringar. Man slåss om investeringar i en stor koncern. Varje investering bygger på att man kan visa att man har likvärdig konkurrens och samma möjligheter som andra eller helst bättre möjligheter än andra i sin omvärld att pressa priser, pressa kostnader, leverera bra kvalitet till bra pris. Min fråga till blir: Vad är ditt svar till invånarna i kommun, till, gissar jag, dina partikamrater i kommun och till brukets ledning i kommun när man nu helt plötsligt, lite grann ur det blå, står i en situation där alla börjar tvivla på om bruket har en framtid så som det här ser ut och så som det här slår? Drygt efter att de nya zonerna hade börjat gälla skilde det . Det hände direkt. Det har skilt mellan brukets pris och pris, och det är bara inom . Det här har skapat helt nya förutsättningar. Jag är medveten om, och det tror jag alla är även på bruket och i kommun, att saker och ting händer som gör att saker och ting förändras. Men problemet med just detta beslut är att det är ett beslut som är fattat utan en demokratisk process, utan att politiken har kunnat påverka och utan att frågan har diskuterats och beslutats i denna kammare. En fråga som får så stora konsekvenser för stora delar av vårt näringsliv och deras förmåga att kunna konkurrera på lika villkor har beslutats och börjat gälla utan att någon knappt har vetat om det i förväg. Jag skulle också vilja veta om tycker att det är rimligt att beslut av den här digniteten fattas på det här sättet. 127 (M): Det är mycket diskussion om elkostnaden i . Just nu är den per kilowatt i samtliga fyra prisområden. Jag är ursprungligen norska, och jag blev inte förvånad över den här debatten. har varit indelat i fem olika prisområden. Det har varit väldigt högljudda och upprivande debatter om vem som betalar mer än andra. I var orsaken inte att EU krävde det, men den insåg att för att kunna klara av en ökad utbyggnad av överföringskapaciteten i behövde man bygga upp en fond och definiera var flaskhalsarna fanns. Det är en lång process. har fortfarande kvar sina fem elområden. Jag tycker inte att den norska modellen ska vara en förebild för den svenska modellen. och jag sitter i . I vårt utskott i fattade vi ett beslut där vi trycker på behovet av att bygga ut överföringskapaciteten i elnätet i de nordiska länderna. hade vi en debatt här i kammaren om överföringskapaciteten i . Där fick Alliansen med en skrivning om att vi inte bara måste bygga ut överföringskapaciteten i utan vi måste även bygga ut överföringskapaciteten i . Det är väldigt viktigt att vi har en god inhemsk produktion och att vi har en god inhemsk överföringskapacitet. I sitt anförande tog upp att i en prognos förutsåg att det inte skulle bli något stort ökad behov av ny överföringskapacitet i . Jag förstår att Socialdemokraterna trodde på den gången. Den här alliansregeringen har ökat Svenska kraftnäts budgetram med tio gånger mer än den var 2005. Det är att satsa. Sedan inser vi alla att det finns en rättsprocess när det gäller överföringskapaciteten i Sydvästlänken. Det är väldigt många överklaganden, och det är sorgligt. Jag tror att vi framöver bör titta på vad vi kan göra åt överklagandeprocesserna när det gäller överföringskapacitet. Det är ingen som behöver tveka om att det behövs mer utbyggd överföringskapacitet i . Det behövs även mer elproduktion i . En av de saker som elområdena är tänkta att göra är att skicka signaler till dem som bygger elproduktion i att det lönar sig att bygga elproduktion i elområde 4. Jag hoppas också att det ska löna sig att energieffektivisera i elområde 4. Om man energieffektiviserar i elområde 4 kommer det att löna sig mer än det gör i andra delar av . Själv tillhör jag elområde 3. Jag bor i . Även där finns det skillnader i elpriset jämfört med elområde 1, men vi har inte alls den diskussion som ni har i . Jag tror att inte att någon av er från Socialdemokraterna behöver vara det minsta tveksam om att även vi tycker att den här prisskillnaden internt i inte bör förekomma. Den bör inte förkomma i , och vi har en lång väg att gå. Som politiker måste vi se framåt och ta fram lösningar på hur vi kan snabba upp överföringskapaciteten i och utbyggnaden av den. Vi måste också fatta politiska beslut framöver om hur vi förbättrar elproduktionen och energieffektiviseringen. Jag ser fram mot svaret från när de har analyserat det här av elområdesindelningen i . Jag ser fram mot förslag. Det är självklart att vi i behöver ta tag i de här frågorna. Vi behöver vara konstruktiva, och vi behöver hitta lösningar som gynnar hela , och EU:s inre marknad. 128 Statsrådet (C): Den här debatten visar att detta är en fråga som engagerar. Den engagerar mig mycket. Regeringen gör en rad saker för att minimera risken för att vi ska få bestående prisskillnader mellan prisområdena i . Vi storsatsar nu genom på att minska de överföringsbegränsningar som det här systemet har gjort alldeles uppenbara. Vi bygger bort flaskhalsarna mellan elprisområdena. kommer vi att satsa 3 ½ miljard kronor , vilket är en historiskt stor summa. Det är baserat på de behov som vi har identifierat och som och andra har pekat på . Det är sex gånger mer än vad den socialdemokratiska regeringen orkade med att satsa vid makten. Vi har identifierat behoven; vi gör något åt dem. Om vi hade haft Sydvästlänken på plats hade mycket av prisskillnaderna redan varit eliminerade. har vi inte det. Jag har just tagit emot en ansökan från om koncession på Sydvästlänken som vi bearbetar så skyndsamt vi kan. Bedömningen är att Sydvästlänken kommer att vara på plats till 2015. Den nya elproduktionen byggs ut i snabb takt. har vindkraften i femdubblats. Den förnybara elproduktionen växer rekordsnabbt tack vare de ambitionshöjningar i elcertifikatssystemet som har kommit på plats genom Alliansens energiöverenskommelse. Det har öppnat för mer förnybar el i . Det kommer också att pressa ned prisskillnaderna. Dessutom har regeringen ställt krav på kärnkraftsindustrin att se till att den svenska kärnkraften kan leverera när behovet av el är som allra störst så länge vi är beroende av den. De planerade revisionerna ska genomföras när behovet av el är som lägst, det vill säga under årets varma månader. Regeringen stärker också steg för steg konsumentens ställning på elmarknaden exempelvis genom att utarbeta förslag om timvis mätning och genom att utarbeta förslag om nettodebitering. Vi har just genomfört en förhandsreglering av elnätsavgifterna det som var förra vinterns stora snackis. Vi har eliminerat risken för att konsumenten ska råka ut för snabba oförutsedda höjningar av elnätsavgiften som är nästan en tredjedel av kostnaden på elräkningen. Det kommer att underlätta för den enskilde att påverka sina elkostnader. Här har talats om konkurrenskraft och hur det ser ut. Har vi ett högt eller lågt elpris i ? Det är glädjande att kunna konstatera att de elpriser vi har just nu ligger under det tyska priset till exempel. Det gör att svensk industri har en bra konkurrenskraft. Priset är ännu lägre i norra tack vare prisområdesindelningen. Även har ett konkurrenskraftigt elpris. Det är till gagn för svenska konsumenter, företag och jobb. De prisvariationer som vi har sett inledningsvis är en signal om hur osäkert och sårbart det är att förlita sig på ett fåtal stora elproduktionsanläggningar i . Därför är det viktigt att den svenska elförsörjningen byggs ut och att energisystemet framöver breddas genom att tillföras mer förnybar energi. 129 (S): Tack för debatten, ministern! Det är bra med de storsatsningar, som ministern kallar det, som görs på att öka överföringskapaciteten, och att man satsar 3 ½ miljard. Det är bra. Vi får hoppas att och verkligen använder pengarna. Så har det inte varit , ser man i Svenska kraftnäts redovisning. Man har använt knappt hälften av de investeringspengar man har haft. Det kan man tycka är lite märkligt med tanke på hur det nu ser ut i . Jag vill komma tillbaka till mina ursprungsfrågor i interpellationen. Kommer alla konsumenter i att bli behandlade lika när det gäller elpris? Kommer företagen i att bli behandlade lika när det gäller elpris? Som jag uppfattar den här debatten kommer det tyvärr inte att bli så. De är snarare så att regeringen prioriterar och sätter marknaden före medborgaren och folket. Det kan man känna en viss rädsla för, inte minst utifrån att blir någon form av experiment när det gäller hur marknaden och en europeisk marknad kan fungera. går i bräschen i det här fallet. Jag kommer tillbaka till gör om och gör rätt. Hur ska det bli för pappersbruket i ? Hur ska det bli för företaget i som drivs av som säger: Varje öre motsvarar ungefär en helårsanställd i kostnad. Det spelar roll för framtiden. 130 (S): Jag börjar med att läsa upp vad som stod på Sydsvenska Handelskammarens blogg och hemsida med anledning av den debatt vi har här : Det ska bli spännande att se om regeringen fortsätter att skylla på EU. Faktum är ju att detta är ett svenskt beslut. har designat elområdena, ingen annan. Lös det riktiga problemet bygg ut ledningarna och helst produktionen. Kanske är detta startskottet på en process där tar initiativ till att riva upp dagens lösning. Så står det på Sydsvenska Handelskammarens hemsida . Den här frågan följs av många, inte minst på företagarsidan. Mycket av det som ministern och de borgerliga ledamöterna här har gett uttryck för har egentligen handlat om att måla upp en bild av att det är något slags naturlag som delar in i fyra prisområden och att regeringen inte råder över den naturlagen utan det gör EU, och den gamla socialdemokratiska regeringen. Så kan man inte agera. En regering finns för att stå upp för sitt folk och sina medborgare och se till att alla behandlas lika. Det är det som är problemet. Det handlar inte om vad det genomsnittliga elpriset i är just . Det handlar inte om vad man gör på det ena eller andra området. Det som upprör människor är att konsumenter och företag i ska betala extra till elnäten som de redan har varit med och byggt upp för hela landet. Det är därför jag vill att regeringen ska ta sitt förnuft till fånga och stoppa det här orättvisa systemet. 131 (S): Jag vill påminna kammaren om att det i energiöverenskommelsen inte finns något om att allianspartierna har planer på att starta igen. Jag tycker att det är intressant med tanke på vad som anförs i debatten. Men jag tycker fortfarande att det ur konstitutionell synpunkt finns några viktiga frågor. Vem är det som har gett mandat till vd:n i att förhandla fram de nya elprisområdena? Har han gjort det på eget initiativ behöver man fundera på hans kompetens. Har han fått det av regeringen handlar det om: Hur har regeringen agerat? Man kan i varje fall inte säga att det är som har gjort det. Jag skulle vilja säga en sak till. Man säger att man minsann nu satsar i det här sammanhanget. Låt mig påminna om att alliansregeringen godkände en investeringsbudget på 2,2 miljarder. Av dessa användes . Hur mycket av de 3,5 miljarder som man säger att man nu ska använda är det klart att sätta i gång och bygga för? Jag har ett förflutet när det gäller infrastruktur över huvud taget, och jag vet att det brukar bli ganska mycket pengar över där. När kommer det här verkligen att vara utbyggt? Det viktiga för mig, fru talman, är att få svar på frågorna. Har generaldirektörer och vd:ar i statliga bolag och statliga myndigheter en generell delegation att förhandla med EU om olika frågor, eller har man det inte? Vem gav order om att hantera de här frågorna? 132 (S): Jag måste erkänna att jag inte heller blev så klok på de svar som utlovades av ministern, utan jag har fortfarande ett antal utestående frågor. Den ena frågan handlar om hur man beskriver när och varför problemen uppstår, det här med flaskhalsarna, att det produceras för lite energi i . Det kan hända att jag inte alls har förstått det här, och då får väl ministern rätta mig i sitt sista inlägg. Men som jag har förstått det är det största problemet inte hur mycket man producerar. Det är när man väljer att exportera el till , och som priserna tickar upp, slår i taket och blir riktigt höga, enligt dem som arbetar med de här frågorna och som jag har fått information av. Det är i sig ett problem. Men så skulle man också kunna tolka ministerns svar när hon skriver att gränsen tidigare följde den svenska nationsgränsen men att det nu är flaskhalsar som begränsar stamnätets överföringsförmåga som är problemet. Det skulle kunna tolkas precis på det sättet. Min andra fråga handlar om att vi fick en del redogörelser kring att man ska bygga vindkraft i . Det är för allt i världen trevligt, men min fråga är: Hur har man agerat på EU-nivå när man har hanterat frågan där nere utifrån det danska klagomålet? På vilket sätt har man företrätt och drivit de svenska intressena? Jag kan förstå att danskarna är lite irriterade över att vi, som de tycker, har billig och bra energi. Men har man då tagit hänsyn exempelvis till att det finns både plus och minus med att bo här uppe i ? Vi har långa och dyra transporter, vi ligger avsides och så vidare. Här finns minustecken. Är det då helt omöjligt att försvara att vi har något plus någonstans? På vilket sätt har detta gjorts? vill jag göra ett påstående: Det är väldigt tröttsamt att ha en regering som fortfarande in på den andra mandatperioden inte vill ta ansvar utan bara skyller på allt och alla andra. 133 (M): satte fingret på problemet när han citerade Sydsvenska Handelskammaren och sade att det som behövs nu är ökad produktion och ökad överföringskapacitet. Ja, det är det som behövs just . Det är det vi måste arbeta med. Det är också därför som regeringen har sett till att har fått en rejäl ökning av sina budgetramar. Det är det som måste genomföras. Sedan kan man ta en snabblektion i vad det är som skapar olika kostnader i de olika elområdena. När det blir trångt i överföringen mellan två elområden uppstår skillnader.