prot · GY0968 · 2011-03-08 00:00:00 — Däremot kan man genom att ordentligt se över organisationen öka effektiviteten ytterligare och också undvika en hel del dubbelarbete som den stora mängden myndigheter innebär. Det är naturligtvis viktigt. Det är riktigt att vi har fler poliser än någonsin och att de också har fler utbildningsdagar än vad de har haft tidigare. Ändå når de inte alla mål. Det är en sak som vi ser. Det ger också svaret på frågan om polisens utbildning. Vi har en mycket bra polisutbildning i . De poliser som utexamineras har den bästa utbildningen . Det är inte där skon klämmer. Det är inte nödvändigtvis de som är ineffektiva. Däremot kan utbildningsfrågorna och frågan om polisutbildningen som högskoleutbildning vara viktiga utifrån polisens långsiktiga kompetensförsörjning. Det är så vi ska se det. Men det är ingen quick-fix för att snabbt få ökad effektivitet i polisorganisationen. Huvuddelen av de poliser som finns finns redan där. Det gäller nog att se till att de arbetar på ett sådant sätt och i sådana former att vi får ut mesta möjliga av verksamheten. har i uppdrag att i sina tertialrapporter analysera och kommentera avvikelser och skillnader mellan polismyndigheterna. Vi har tagit tag i att man måste få jämföra sig med andra polismyndigheter för att få fram vad som är goda exempel och metoder att ta efter. Det är ett viktigt verktyg att arbeta med för att försöka öka effektiviteten i verksamheten. Det pågår också en hel del annat arbete för att öka effektiviteten. fick man i uppdrag, och det arbetar man med, att se till att man går igenom ledningsstrukturer och organisation i de befintliga myndigheterna. Det handlar om att man arbetar med utvärderingsfrågorna och blir bättre på att sätta mål för verksamheten, mäta vad man åstadkommer och också använda det mer som ett underlag för tillsyn i verksamheten. var polisverksamheten ett område där man inte satte upp mål eller frågade efter resultat. Man kommunicerade inte heller med de enskilda poliserna vad man faktiskt åstadkom och inte. Så leder man inte ett bra förbättringsarbete. Här tycker jag att man kommit en bra bit på väg. Jag är också lite stolt över att man tagit tag i detta med polisen och administrativ effektivitet. Det pågår arbete för rättsväsendets informationsförsörjning. Vi försöker se till att vi använder datorer i stället för faxar också inom svensk polis. Det tror jag kommer att bidra till att effektiviteten kommer att öka. Jag har avstått från att definiera brottsförebyggande verksamhet endast därför att om jag nu skulle tappa något ord kommer det att påstås att jag ytterligare har förändrat den definition som man arbetar med. Det vore olyckligt med tanke på vad interpellanten påpekade tidigare. 21 (S): Det justitieministern säger om att man ska börja jobba med datorer i stället för faxar säger kanske en del om hur mycket arbete som återstår att göra. Du säger att vi har den bästa utbildningen . Det är möjligt att det är så. Men i om till exempel det förebyggande arbetet vad det nu är är det någonting som förekommer som man utbildar sig till polis. Då är det ändå någonting som både justitieministern och framhåller som någonting av det viktigaste i arbetet. Om det nu är så att det rasslar till inom polisen och fler bovar åker fast, ska ju processen sedan fortgå inom rättsväsendet. Enligt Asks svar och de åtgärder som vidtas just nu är det detta som ska hända. Hos domstolarna finns köbildning, för att använda ett ord som alla känner igen. Unga lagöverträdare kan få vänta väldigt länge på sin dom. Även det är någonting som kritiserat alldeles . Domstolsväsendet är helt enkelt i skriande behov av mer resurser . Och om inflödet av ärenden ökar, som jag tror att justitieministern önskar, är det lätt att föreställa sig vad som kan hända. Antingen får människor vänta ännu längre på sina domar, vilket är destruktivt och olyckligt, eller så kommer fler ärenden att skrivas av för att domstolarna ska kunna hantera situationen. Inget av de alternativen känns lockande. Min sista fråga till justitieministern är därför: Kommer hon att verka för att mer resurser kommer till domstolsväsendet för att hantera alla ärenden som vi enligt henne har att vänta? 22 (): Först och främst när det gäller effektiviteten inom polisen menar jag att det är väldigt höga krav på gång för att driva igenom förändringar i former och arbetssätt som kommer att ge bättre resultat. ville interpellanten helt plötsligt att vi ska se över hela rättsväsendet, och det gör jag så gärna. De resursförstärkningar som vi har genomfört innebär att polisen har fått en resursförstärkning , medan åklagarna fått en resursförstärkning och . Det är inte så att det är stora resursbrister i någon av de här delarna och inte heller inom kriminalvården, så jag är inte bekymrad över det. Däremot är jag bekymrad över handläggningstiderna. Därför har vi lagt ett antal riktade åtgärder för att få ned handläggningstiderna, bland annat ett gemensamt uppdrag till polis, åklagare och domstolar att se vad man kan göra för att korta handläggningstiderna när det gäller till exempel ungdomsärenden, för det tar på tok som det ser ut . Det är en väldigt viktig åtgärd. Däremot är det inte så att domstolar eller åklagare kan avstå från att hantera ärenden därför att man har så långa köer. Så går det inte till. Det finns andra kriterier för det, och det är väl tur det. Vi kan inte ha de här långa handläggningstiderna, därför att det försämrar rättstryggheten för medborgarna. Inte minst innebär det ökade svårigheter att förebygga återfall i brott bland ungdomar och att snabbt få svar på vem som är skyldig till ett brott och inte, vilket ställer till det väldigt mycket för många medborgare. Men, som sagt, det är inte resursproblem i de andra delarna som är bekymret. Däremot tror jag att effektiviteten inom polisen och på andra håll skulle kunna innebära att man fick mer gjort. Det är också så att effektiv polis gör att arbetsbelastningen på åklagare och andra blir mindre. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2010/11:167 om överblickbara miljöprocesser 23 Miljöminister (C): har ställt följande tre frågor till mig: Anser jag att vi har samma tidsåtgång för tillståndsprocesser i som i våra grannländer? Om inte, vad avser jag att göra för att uppnå denna ambition särskilt avseende gruvnäringen? Vad avser regeringen att göra för att garantera nödvändiga och tillräckliga resurser till domstolarna så att gruvnäringens utveckling garanteras? Arbetet med att förenkla och förbättra vardagen för företagare och entreprenörer har varit, och är, en av regeringens mest prioriterade uppgifter. Kärnan i arbetet har varit att utforma regler, processer och förfaranden som är bättre anpassade till företagens villkor och verklighet. Lagstiftningen inom miljöområdet berör i stort sett alla företag i . En stor del av denna lagstiftning har sin grund i EU-rättsliga krav. På miljöområdet uppstår de största administrativa kostnaderna för företagen i samband med miljöfarlig verksamhet och tillståndsprövningen av den verksamheten. Regeringen har därför prioriterat dessa frågor i regelförenklingsarbetet med utgångspunkten att dessa krav inte ska vara mer komplicerade än vad som krävs med hänsyn till skyddet för miljön och människors hälsa. De regelförenklingar som är gjorda på miljöområdet visar på en minskning av kostnaderna för företagen med ca . Den största förändringen, en minskning med ca , är de ändringar som har skett av prövningen av miljöfarliga verksamheter. 2003 jämförde handläggningstiderna för miljöprövningen i , , och (SOU 2003:124) konstaterade kommittén sammanfattningsvis att man för de större projekten inte kunde se några avgörande skillnader mellan , och . Handläggningstiderna i var något kortare, vilket enligt kommittén berodde på att arbetet med miljökonsekvensbeskrivningar främst kopplats till den fysiska planeringen och inte miljöprövningen. har den svenska miljöprövningen reformerats . Gruvverksamheten påverkar mark och miljö. Verksamheten är tillståndspliktig och regleras av strikta krav i bland annat . En omfattande omorganisation förbereds på området för miljöprövningar. Reformen, som beslutades av , innebär att det bildas fem nya mark- och miljödomstolar. Handläggningen av miljömål, mål enligt och fastighetsmål kommer att koncentreras till de nya domstolarna. Även det processuella regelverket kommer att förändras. En av mark- och miljödomstolarna kommer att lokaliseras till . Syftet med mark- och miljödomstolsreformen är att ytterligare förenkla, samordna och effektivisera handläggningen och domstolsprövningen av de ovan nämnda måltyperna. Kompetens och resurser kommer att kunna användas på ett mer rationellt sätt än enligt nuvarande ordning. Effekterna på domstolarnas handläggning kommer givetvis att bevakas efter att reformen trätt i kraft. Den närmare dimensioneringen och resurstilldelningen med anledning av reformen är resultatet av en dialog mellan och berörda domstolar. Jag vill framhålla att det finns flera orsaker till att en miljöprövning kan ta tid. För verksamheter som kräver en miljöbalksprövning måste det i planeringen hos myndigheter, domstolar och företag finnas en framförhållning som gör det möjligt att effektivt pröva verksamheterna. En förutsättning för en snabb handläggning är tydliga regler och ett gott underlag. Brister i underlaget kan göra att tillståndsmyndigheten måste begära kompletteringar vilket tar ytterligare tid i anspråk. Verksamhetsutövare har därför ett ansvar för att inte själva orsaka onödiga förseningar. Det är också viktigt att poängtera att tiden för miljöprövningar varierar beroende på verksamhet, plats, komplexitet med mera. Regeringens genomförda reformer ger goda förutsättningar för en effektiv miljöprövning. Därutöver har regeringen tillsatt en särskild utredare som ska föreslå hur och rådets direktiv om industriutsläpp (2010/75/EU) ska genomföras i svensk rätt. Utredaren ska även analysera systemet för omprövning av miljöfarlig verksamhet. Uppdraget ska redovisas . Jag anser därför att det inte är lämpligt att nu vidta ytterligare initiativ i syfte att förändra regelverket. Genomförda reformer måste först hinna få genomslag och pågående utredning slutföras. 24 (S): Tack för ordet! Och tack, herr statsråd, för svaret! Det tog lite tid att få svaret. Bland annat har ministern varit sjuk, men jag hoppas att ministern nu har fått tillbaks sin hälsa och här är beredd till en debatt. Anledningen till interpellationen är att vi har extremt långa handläggningstider vad gäller miljöprövning för gruvindustri. Rent allmänt när det gäller vårt rättsväsen har vi fått längre och längre handläggningstider i våra domstolar. Inte minst fick vi detta verifierat av justitieminister i den förra interpellationsdebatten. Det finns orsaker till att vi har fått längre handläggningstider. Mängden brott och ansökningar, i detta fall gäller det miljötillstånd, har ökat. Domstolarna är underbemannade, men byråkratin bidrar också till långa handläggningstider. Även lagstiftningen ger incitament för att göra överprövningar och överklaganden kanske inte alltid i syfte att stoppa något utan att fördröja något. Miljödomstolen i har en stor ärendemängd och är underbemannad. Där hanteras också miljöansökningar från stålindustri och skogsindustri. Man har dessutom fått överta alla mål. Ministern tar upp den jämförelse som gjordes 2003, alltså , av handläggningstider i ett antal olika länder. Den visade att man hade ungefär samma handläggningstider. Ja, så var det då, men vad hände sedan? Under den borgerliga alliansregeringen har handläggningstiderna ökat. Det var 22 månaders handläggningstid för Gruvberget i . Så får det inte vara! I vårt grannland har man också många gruvetableringar. Där är handläggningstiderna , alltså ungefär halva tiden. Tyvärr är numera nedlagd, men där hade man i ett mer komplicerat ärende än Gruvberget i en handläggningstid . Herr talman och herr statsråd! Så här kan vi inte ha det! Jag hoppas att de nya mark- och miljödomstolarna ska förbättra situationen. Vi har en enorm chans tack vare den dramatiskt ökade efterfrågan på mineraler som finns globalt. svarar för av totala järnmalmsproduktion. Här finns 6 000 jobb, och det kan bli många fler men inte om våra företag drabbas av denna typ av lagstiftning och av att dessutom överklagar tillstånd, inte av sakskäl utan av procedurskäl. Herr talman och herr statsråd! Jag tror att det är dags att ta tag i byråkratin. Vi ska inte fångas av byråkratin och försvara den. Vi är folkföreträdare och måste stå upp för vettiga handläggningsprocesser oavsett om det gäller brottmål eller annat så att inte enskilda eller, som i miljöprövningar, företag kommer i kläm. Vi måste få tillväxt. Utan tillväxt får vi dåliga miljölagar. 25 (S): Jag vill ta tillfället i akt och vara med i diskussionen. hade jag förmånen att tillsammans med mina kamrater i näringsutskottets S-grupp besöka ett antal orter och kommuner i och träffa företrädare för åtminstone tre gruvbolag. De hade ett antal saker att tala med oss om. En av dessa var miljöprövningar. De framställde entydigt att det föreligger ett problem. Jag är, precis som de, medveten om att verksamheten, som tur är, har ökat. Antalet ansökningar har därmed också ökat, vilket förstås innebär en högre arbetsbelastning. I denna del kan jag förstå att det har uppstått en situation som gör att det kan bli svårare att hantera ärendena. fick jag dock förklarat för mig att det finns ett antal andra mer eller mindre självförvållade orsaker till att det blir en längre procedur. Dels har resurserna till miljödomstolarna minskat, dels gör proceduren i sig när man hanterar dessa ansökningar att det blir extra krångligt och tar extra . Jag är glad över att ministern själv pekar på att det togs ett beslut som innebär att man ska få till en förändrad situation. Jag hoppas och tror att det ska leda till positiva förändringar. Men det som ministern redovisar här visar inte på några sådana förändringar. Det visar på att man kommer att göra saker men inte på att man exempelvis ska effektivisera handläggningen. Det som står uppräknat behöver inte per automatik innebära att det blir resultatet. Jag undrar därför: Finns det i de uppdrag som är givna någon form av direktiv där man pekar på ett mål för hur lång handläggningstid som är acceptabel i dessa ärenden? Pekas det någonstans på hur man kan förändra i själva processen för att minska handläggningstiden? Ett exempel som beskrevs för oss är att om ett redan befintligt gruvbolag vill ha ytterligare ett tillstånd för gruvdrift men tänker använda befintliga resurser prövas den befintliga verksamheten också och de andra gruvorna. Då förstår man att det blir en större arbetsbelastning. De sade till oss att detta kan lösas genom att man bildar nya bolag för varje nytt tillstånd man söker. Men ska det vara nödvändigt? 26 (S): Jag tackar för en viktig interpellation och ministern för svaret. Vi ser i norra en tillväxt utan dess like som vi inte hade tillstymmelse till tro när gruvnäringen var hårt åtgången. Utbildningssystemen satsade inte på rätt kompetens, och myndigheterna satsade inte heller på att se till att man hade dessa kompetenser. Jag tror, herr talman, att vi har en viss kompetensbrist, för det borde inte behöva vara de långa handläggningstider som vi nu ser i olika delar av . Enligt bland andra myndigheten är det många oseriösa företag som söker sig hit och söker tillstånd på bristfälliga underlag. Det gör att handläggningstiden växer även för seriösa företag. Detta måste vi hitta ett system för att hantera. Vi har också aspekten att undersökningstillstånden och gruvetableringarna är lokaliserade till känsliga områden. Vi har rennäringens riksintressen, Natura 2000-områden och nationalparker som vi också ska klara. vill inte investerarna i gruvnäringen vänta eller man får tillstånd. De initiala kostnaderna för gruvnäringen är tillräckligt höga ändå. Avkastningen kommer långt efteråt. Vi har förhållandevis få större gruvbolag. Vi har och och några som är på väg in, men det borde kunna vara fler. En orsak verkar vara att handläggningstiderna är alldeles för långa. Det satsas ändå ganska mycket. Jag skulle vilja höra hur miljöministern ser på frågan om kompetensbrist, hur miljöministern kommunicerar detta i regeringen och vad han kan tänkas göra åt den eventuella kompetensbristen. 27 Miljöminister (C): Till , som är interpellant, och vill jag säga att när det gäller vad vi vill uppnå, det vill säga enklare hantering, effektivare handläggning och mindre byråkrati, är vi självklart helt överens. Det är glädjande att se tillväxten i de nordligaste delarna av , och det är fantastiskt att se tillväxten i gruvnäringen. Visionen är att kunna ha en kraftfull gruvnäring i norr som också uppfyller högt ställda miljökrav och därmed ser till att säkra fortsatt hög konkurrenskraft. säger vidare att detta förföll under den borgerliga regeringen och att handläggningstiderna blev allt längre. Man får väl säga att jag hade otur. När jag dök upp på låg utredningen där och dammade i bokhyllorna . Det borde ha åtgärdats , men det hade fördröjts. Jag säger inte under vilken regering, men den satt före den regering jag tillhör. fick vi fart på arbetet. Vi spurtade och såg till att göra hela den omfattande reformen med enklare regler när det gäller tillståndsgivningen. Det har, som jag redovisade, besparat företagen åtskilliga miljoner. Vi har också genomfört en reform för domstolsväsendet så att man ska ha kortare överklagandegång så att det kan gå snabbare. Jag känner sannerligen inte något behov av att försvara byråkratin. Vi tog tag i detta eftersom vi tyckte att det var att göra något åt det. Jag tycker fortfarande att vi ska se verkan av detta. Om vi, vid genomförandet, märker att det inte räcker är det självklart att vi ska gå vidare. Låt oss hålla kontakt och se vad som visar sig i det fortsatta arbetet. Behövs det ytterligare insatser är jag den siste att vara emot det. När det gäller att effektivisera handläggningen, som tog upp, ska det självklart vara en följd av detta, men som vet är det inte jag som i lagstiftning eller beslut skriver vilka mål som ska sättas för domstolarna. Hur snabba handläggningstiderna ska vara är sådant som man får utveckla vartefter i samband med att reformen träder i kraft. Det görs naturligtvis i regleringsbrev när vi ser förutsättningarna för de nya reglerna och den nya ordningen. Kompetensbristen hos domstolarna är något av det vi vill åtgärda med den nya ordningen. Vi samlar kompetensen i de domstolar som handlägger bland annat miljöbalksärenden, det vill säga miljömål, men också mål enligt och fastighetsmål. Syftet är att det ska finnas tjänstemän där som är vana att snabbt handlägga sådana här ärenden. När det gäller har vi varit överens med . Jag tror att tidigare regeringar har haft samma strävan, men gått på pumpen eftersom det har varit lite svårt att hantera lagstiftningen. har vi gjort det. Det innebär att det ska vara en handläggning enligt de olika ländernas lagstiftning; den är i grunden lika. Min bedömning är att det här inte alls har försämrat ärendena för gruvnäringen. Jag försäkrar att jag numera är helt frisk. 28 (S): Jag kunde inte undgå att höra att ministern sade att vi 2003 hade lika lång handläggningstid. Handläggningstiden under alliansregeringen har ökat dramatiskt jämfört med i grannlandet där man har minskat handläggningstiden. När det gäller var man politiskt överens om att fiskefrågorna skulle handhas på annat ställe, men inte det övriga. I har vi en miljödomstol som är kraftigt överbelastad. Att då lägga ned som hade snabb handläggning och som kunde säkerställa en gruvutveckling i det var ett mycket komplicerat ärende och lägga över ärendena på en överbelastad miljödomstol i var inte överlagt. Man måste tänka igenom det bättre. Ärendet med Gruvberget i hade en handläggningstid . bemödade sig inte ens om att vara med i samrådsprocessen. Man var för fin och ville sitta på sin piedestal och betrakta vad de hittade på. För att vi ska få tillväxt här i landet måste man samverka. När företaget fick tillståndet lämnade verket in en överklagan jag tror att det var . Företaget hade anställt 335 personer och var i gång. De måste permittera folk, och de måste ringa till och säga att de inte fick fram malm. Det var inte av sakskäl och miljöskäl som begärde överprövning, utan av procedurskäl. Verket sade att man skulle bedöma inte bara Gruvberget utan all verksamhet som har där uppe. Det är ungefär som att en familj har två bilar och har besiktigat en för en månad sedan, och när det är dags att besiktiga den andra bilen säger : Det går inte. Du måste komma in med båda bilarna. Så kan vi inte hantera så viktiga frågor som miljölagstiftningen. Det måste finnas någon som gör en samhällsekonomisk värdering av de här frågorna. Jag säger det igen: Om vi inte får tillväxtjobb i det här landet kommer vi att tvingas ha dåliga miljölagar. Jag vill att vi ska ha bra miljölagar. Vi har en av de mest strikta miljölagarna i hela världen, men vi behöver inte vara världsmästare i byråkrati. Jag kan regelverket för vad ministern får göra. Med regleringsbrev kan man styra myndigheter och ålägga dem effektivitet. Ministern säger att inte har så bra prognoser. Man kan också säga till miljödomstolarna att de inte har så bra handläggningstider och att vi kräver bättring. 29 (S): Jag hoppas att ministern märker vilken stor tilltro vi har till att regeringen kan göra ett bra jobb. Annars skulle vi inte tycka att det vore någon mening med den här typen av diskussioner. Precis som min kollega förutsätter jag att regeringen med hjälp av sina regleringsbrev kan öka trycket i frågan så att man kan få kortare handläggningstider i de här målen. Jag tycker inte att det borde vara omöjligt. Jag har full förståelse för att man måste följa lagar. Det är en sak. Men om vi till att börja med håller oss till den situation där man säger att arbetsbelastningen är hög borde det per automatik innebära att man också får fler tjänster till sitt förfogande. Rent samhällsekonomiskt kan det inte vara en dålig affär, inte heller för den svenska staten eftersom det bör innebära att man får ökade intäkter om man kan komma i gång med gruvdriften snabbare. Rent ekonomiskt borde det alltså vara en bra affär, och alla har allt att tjäna på att vi får till en bra handläggning. Sedan är det ytterligare en sak som är självklar, men jag tar ändå upp den. Jag förutsätter också att ni som ministrar pratar med varandra och tar till er de argument som finns på de olika sidorna av era ansvarsområden. pratar vi med miljöministern, men jag vet att miljöministern har bra kontakter med näringsministern och även med de andra, förutsätter jag. Detta borde därför gå att lösa. 30 (S): Jag fick i alla fall svar på några frågor. Sedan kanske vi får svar på fler. I mitt hemlän är man när det gäller IGE Nordic i det initiala skedet. Man har gjort den första projekteringen och är i starten av handläggningen av miljötillstånden. Det är ett ypperligt tillfälle att följa denna process. Detta sker i renbetesområdet, i gränslandet till och i ett Natura 2000-område. Detta är också ett nytt gruvföretag med nya investerare i vårt land som jag tycker att det är viktigt att vi är rädda om. Jag kommer att följa detta noga för att se vart det tar vägen. Är detta möjligt? Är det i så fall handläggningstiderna som blir för långa, och vad kan man i så fall göra åt det? Precis som har varit inne på är belastningen på miljödomstolen i mycket hög . Jag tycker att vi måste hjälpas åt för att göra någonting åt det. Det kan miljöministern faktiskt göra någonting åt. Detta handlar inte bara om gruvnäringen. Skogsnäringen är faktiskt också lite drabbad av detta. När man träffar företrädarna för skogsbolagen ler de lite grann. De förstår vikten av att man gör grod- och ormkulvertar under skogsbilvägar. Men undrar de om tillståndet ska vara dyrare än att göra själva kulverten. Är det detta som är meningen?