prot · GY0945 · 2011-01-21 00:00:00 — Gruppen blir större och större bland de arbetslösa. Och det kommer att fortsätta att öka. Det är alltså Arbetsförmedlingens prognoschef som säger det det är ingenting som jag hittar på. I går kunde man läsa i ledaren i , som man inte kan anklaga för att vara en socialdemokratisk megafon: Det behövs nya tankar när det gäller att få fler att arbeta mer. Det är precis det som är rubriken på min interpellation. Jag citerar vidare från ledarsidan i : Den nya arbetsmarknadsministern, , har inte sagt mycket . Nej, jag skulle gärna vilja att sade någonting. Hon borde kritiskt utvärdera allt som gjordes förra mandatperioden och låta utreda det som kan bli bättre. Fler jobb i företag och rätt utbildad arbetsvillig arbetskraft är ett givet mål för politiken. Men de som trots alla insatser inte kvalar in på en alltmer krävande arbetsmarknad måste också få göra något som är meningsfullt både för dem själva och för andra. Då har de tidigare dömt ut fas 3, som vi har diskuterat, som är en sådan åtgärd som man tycker är helt förfelad. Det här är en väldigt stark kritik mot regeringens arbetsmarknadspolitik. Om man nu säger att oppositionen är kritisk mot arbetsmarknadsministerns politik är det visserligen inte någon sensation det kan jag förstå. Men när Arbetsförmedlingens chefer instämmer i oppositionens kritik blir det lite allvarligare. När , som väl i det här fallet får sägas ha en lite mer objektiv bedömning av situationen, också instämmer i kritiken blir det väldigt bekymmersamt. Men vad som gör mig extra bekymrad är att i den moderatledda regeringen den styrs ju helt av , och småpartierna har inte mycket att säga till om verkar inte ens de moderata ministrarna ha någonting att säga till om. När jag ställer frågan till den moderata arbetsmarknadsministern om hon kommer att ta några initiativ med anledning av att det är sådana problem på svensk arbetsmarknad säger hon nej. Hon är rätt nöjd med de åtgärder som redan är vidtagna och tänker inte göra någonting vidare. Men om man läser näringslivsbilagan i ser man att det är en annan minister i regeringen som uttalar sig. Det är finansministern som gör klart att regeringen planerar nya reformer , och han slår bland annat ett slag för utbyggd arbetsmarknadsutbildning. Det gör alltså den moderate finansministern i tidningen , men arbetsmarknadsministern kan inte säga någonting i en debatt i riksdag. Det är mycket anmärkningsvärt. 64 Arbetsmarknadsminister (M): Tack för interpellationen! Det är ju så att regeringens politik ständigt, vågar jag påstå, följs upp, utvärderas, granskas, diskuteras och justeras vid behov. Det är en ständig process. Det är ett ständigt lärande. Det är ett ständigt lyssnande på allt ifrån experter i de myndigheter som finns till externa och internationella bedömare. Det är vår skyldighet att jobba på det sättet. Det innebär inte att det är här i talarstolen som den interndiskussionen ska föras, utan vi kommer att återkomma när vi justerar och förändrar. Regeringen blev omvald på arbetslinjen och på en aktiv jobbpolitik där det lönar sig att arbeta. De jobbskatteavdrag som genomfördes under förra mandatperioden har lett till en varaktigt höjd sysselsättning och en sänkt jämviktsarbetslöshet, enligt oberoende bedömare. Och detta är en politik som vi tänker fortsätta med utan att för den skull riskera välfärden. Vi satsar i årets budget på arbetsmarknadspolitiken. 69 miljarder är väldigt mycket pengar. Det som skiljer från andra är att vi satsar två tredjedelar av den resursen på aktiva arbetsmarknadsåtgärder. Ni i oppositionen vill göra det dyrare att anställa unga det är ett exempel. Ni vill ta bort jobbcoacherna nu när chanserna ökar på arbetsmarknaden. Ni vill satsa mer pengar på a-kassan, på att höja bidragen, än på hela er jobb- och utvecklingssatsning. Det tror inte jag leder till att minska långtidsarbetslösheten. Som med alla reformer som görs kommer de ständigt att behöva ses över och justeras, men jobblinjen ligger fast. Det är någonting som vi aldrig viker från. Sedan finns det utmaningar och svårigheter. En av dem som jag ser allvarligast på gäller dem som är funktionshindrade och som har nedsatt arbetsförmåga vi gör satsningar för att försöka få in dem på arbetsmarknaden. Det handlar om de utrikesfödda, och det handlar om ungdomar som inte har godkända betyg. Det viktigaste är framför allt det långsiktiga. Det handlar om att förebygga arbetslöshet på lång sikt genom att skolan blir mycket bättre så att alla barn och ungdomar får chansen att nå sina livsdrömmar. Det behövs mer av åtgärder. Jag är långt ifrån nöjd, men jag är ändå stolt över vad vi har åstadkommit och att vi har kunnat komma ur den här finanskrisen och att vi kan fortsätta att satsa. Jag vill avslutningsvis nämna den viktiga forskningssatsning som görs. Det är sådana åtgärder som vi har haft råd att vidta. Eftersom vi inte har höjt alla ersättningssystem som oppositionen har velat har vi kunnat satsa på forskning och utveckling. Det är en ökad satsning med 5 miljarder . Det är sådant som leder till jobbtillväxt i , och det behöver vi mer av. 65 (S): Vi har i kammaren haft en lång debatt om arbetsmarknaden, och den är inte slut i och med den här interpellationen, utan den kommer att fortsätta ett litet tag till. Vi i oppositionen tycker att det är oerhört viktigt att debattera de här frågorna. Det är för landet viktiga frågor, för företagen viktiga frågor, för de arbetslösa viktiga frågor och för välfärden viktiga frågor. Då säger arbetsmarknadsministern: Det är inte här debatten ska föras. Jag vill poängtera det, herr talman. Jag tycker att det är en anmärkningsvärd inställning till riksdag som arbetsmarknadsministern uppvisar med ett sådant uttalande. Men jag ställde frågan till arbetsmarknadsministern om arbetsmarknadsministern tänkte ta några initiativ. Vi har, som sagt, gått igenom en mängd olika problem under dagens lopp. Det handlar om matchningsproblematik, rekryteringsproblem, kompetensbrist, spelreglerna på arbetsmarknaden, osund konkurrens, fas 3-eländet, bristen på jämställdhet och svårigheten för funktionshindrade. Arbetsmarknadsministern har inte haft svar på någon av de här frågorna. Men jag tycker att det är intressant att finansministern trots allt har lyssnat på en del av den kritik som vi i oppositionen har framfört under hela förra mandatperioden och som vi även framför . Vi säger att det krävs en större satsning på arbetsmarknadsutbildningar för att lösa de här problemen, rekryteringsproblemen, kompetensbristproblemen och långtidsarbetslösheten. Då säger finansministern i dagens tidning att det troligen kommer att behövas bland annat en utbyggd arbetsmarknadsutbildning. Varför vill inte arbetsmarknadsministern diskutera det i kammaren ? Det är märkligt. Jag är glad över att finansministern har lyssnat på vår kritik. kanske finansministern kommer att få arbetsmarknadsministern på rätt spår. Jag vet inte. Jag kan hoppas det i alla fall. Men med tanke på att finansministern kanske väger lite tyngre i regeringen än arbetsmarknadsministern får vi väl läsa i tidningen vad som ska ske. Jag tycker ändå att det hade varit smakfullt om arbetsmarknadsministern hade kunnat svara på frågor här i riksdag. 66 Arbetsmarknadsminister (M): Det är alltid svårt att föra en debatt när man inte utgår från samma verklighet. Jag tror att vi måste utgå från samma verklighet, hur det ser ut på arbetsmarknaden . Det är långt ifrån något idealtillstånd, men det är bättre än vad vi hade kunnat förutse före krisen. Vi ser hur jobbchanserna ökar. Vi ser hur näringslivets rekryteringsbehov ökar. Vi behöver förvissa oss om det är väl en av de viktigaste sakerna att varje satsad skattekrona av de här 69 miljarderna går till att hjälpa människor som kan arbeta att få ett arbete, så att de kan försörja sig, utifrån sin egen förmåga, hur stor eller liten den än är. Det är ett problematiskt läge. Jag är långt ifrån nöjd. Jag är orolig för stora delar av , för vår exportindustri, hur den ska kunna få ut sina produkter. Men jag tycker också att det förtjänar att sägas att den bild som målar upp snarare är något av en svartmålning av . Vi ser att 100 000 fler är sysselsatta nu än och att arbetslösheten sakta minskar. Det behöver göras mer. Vi behöver se över våra reformer. Det gör vi löpande. Vi behöver justera i våra system, så att vi kan se till att de som kan arbeta får chansen att göra det. Det är vår stora utmaning, och där jobbar vi i regeringen tillsammans. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2010/11:134 om ersättning under arbetslivsintroduktion och behov av statistik 67 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att statistik ska föras kontinuerligt om ersättningsnivåer för dem som går emellan försäkringarna samt angående antal sjukskrivna och nollklassade. Hon har vidare frågat mig vilka initiativ jag kommer att ta för att säkerställa att majoriteten av dem som lämnar sjukförsäkringen och går över till arbetslivsintroduktionen ska få en högre ersättning . Låt mig börja med att säga att en av de viktigaste frågorna för regeringen när den tillträdde var att minska det omfattande utanförskapet på arbetsmarknaden som till stor del bestod av sjukfrånvaro. Den tidigare sjukförsäkringen, som lämnade människor i passivitet och utanförskap, har ersatts med en reform som betonar människors förmåga och där alla som vill och kan arbeta också ska ha en möjlighet att göra det. Vi har skapat en övergång från sjukförsäkringen till arbetsmarknadspolitiken så att tidigare sjukskrivna med arbetsförmåga kan få det stöd de behöver från Arbetsförmedlingen. Jag vill framhålla att det är viktigt med ett personligt mottagande och ett individuellt stöd hos Arbetsförmedlingen. Syftet med arbetslivsintroduktionen är att ge deltagarna hjälp att klargöra sina resurser och förutsättningar för att öka möjligheterna att återgå i arbete. Regeringen har också gjort det möjligt för deltagarna att direkt efter avslutad arbetslivsintroduktion kvalificera sig till jobb- och utvecklingsgarantin eller jobbgarantin för ungdomar, inom vilka deltagarna bland annat kan ta del av arbetslivsinriktad rehabilitering. Ytterligare resurser har avsatts till lönebidrag samt till trygghets- och utvecklingsanställningar. Många som deltagit i arbetslivsintroduktionen har gått vidare till andra arbetsrelaterade insatser. En del har även börjat arbete, till exempel med lönebidrag och nystartsjobb. Beträffande statistiken vill jag klargöra att har möjlighet att följa vilka personer som beviljas olika förmåner och ersättning utbetalas. införs ändringar i lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten, vilka möjliggör en effektivare uppföljning av bland annat arbetslivsintroduktionen. Regeringen har infört en särskild schablon för fastställande av ersättningen till de personer som går från sjukförsäkringen till Arbetsförmedlingen. Schablonen innebär att fler personer får rätt till arbetslöshetsersättning eller motsvarande aktivitetsstöd. Emellertid är arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen två skilda system, och bedömningar och beräkningar sker på olika sätt i de två systemen. En utgångspunkt vid regeländringarna har varit att personer som är inskrivna hos Arbetsförmedlingen och som får arbetslöshetsersättning eller aktivitetsstöd ska ha samma ersättningsnivå oavsett om de kommer från sjukförsäkringen eller inte. Regeringen har också tillsatt en parlamentariskt sammansatt kommitté som ska analysera samspelet mellan sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen. Regeringen följer och analyserar utvecklingen för denna grupp noga och avser att återapportera resultaten till . Regeringen har också begärt in kontinuerliga redovisningar från myndigheterna enligt uppdrag i regleringsbrev. Mot bakgrund av detta har jag inte för avsikt att vidta några ytterligare åtgärder. 68 (MP): Jag tackar för svaret, men man kan undra om den ena ministern i regeringen inte vet vad den andra gör. Här säger ministern att inga ytterligare åtgärder behövs, men i går ändrade sig regeringen efter påpekande och socialförsäkringsministern sade då att ni åter ska ta fram fakta från om situationen om de utförsäkrade. Jag välkomnar det och kommer att jaga er med blåslampa tills jag får se dessa siffror. Ministern säger att det viktigaste var att minska utanförskapet. Men vad har ni åstadkommit? Har det blivit ett ökat innanförskap? Är det innanförskap när man är utförsäkrad från sjukförsäkringen och hänvisad till Arbetsförmedlingen, därtill i ovisshet om sin ekonomi? Det ni har gjort är att flytta människor från en passivitet till en annan passivitet men med mindre pengar. De som har blivit utförsäkrade hänvisas till så kallad arbetslivsintroduktion. Det här är något som oroar många människor, inte minst eftersom man inte ens vet hur ens ekonomiska framtida situation kommer att se ut även om det finns en viss schablonberäkning. Att ekonomisk och social trygghet är hälsofrämjande är välkänt inom folkhälsoforskningen. Den som mister sin sjukersättning mister också rätten till särskilt bostadsbidrag. Den som blir utförsäkrad bollas över till Arbetsförmedlingen, och då har man alltså inte rätt till bostadsbidrag till exempel. Många är de som har kommit in i den åtgärd som kallas fas 3. Där är det många människor som upplever passiviteten och utanförskapet lika stort. Det enda som skiljer är att man har en mycket lägre ersättning. Det är en politisk prioritering som ni har valt att göra. Ministern säger i svaret att det är många som har gått vidare till arbetsrelaterade insatser. Fakta är dock att hälften har ansökt om att åter bli sjukskrivna. Av dem som utförsäkrats har också blivit beviljade att komma tillbaka till försäkringen, eftersom de är så sjuka och har kraftigt nedsatt arbetsförmåga. Några av dem kan inte längre få någon ersättning av eftersom de de varit i arbetslivsintroduktion har förlorat rätten till sjukpenninggrundande inkomst. Hur många dessa är vet vi inte riktigt eftersom regeringen inte har efterfrågat statistik. Ministern hänvisar till att har möjlighet att föra statistik. Ja, men de utför ju de uppdrag som regeringen efterfrågar, och det har ni inte gjort. fanns det statistik men inte efter det. lovade som sagt socialförsäkringsministern i går att fakta ska tas fram, och det är bra. Låt mig ge ett exempel på hur det kan slå i verkligheten för enskilda individer. En person som har haft sjukersättning och som gått över till Arbetsförmedlingens arbetslivsintroduktion förlorar direkt sitt bostadsbidrag. När sedan personen återförs till , efter arbetslivsintroduktionen, definierar även henne som arbetslös och tar då inte hänsyn till tidigare ersättningsnivå, utan taket i arbetslöshetsförsäkringen gör att inte en högre ersättning än sjukförsäkringen kan betalas ut. Hon, en kvinna strax under , har förlorat 6 000 på denna tremånadersresa mellan och Arbetsförmedlingen. Hur tänker arbetsmarknadsministern att löftet som den förra ministern gav ska hållas, det vill säga att majoriteten av dem som lämnar sjukförsäkringen och går över till arbetslivsintroduktion ska få en högre ersättning än tidigare? Det var faktiskt det den förra arbetsmarknadsministern sade. 69 Arbetsmarknadsminister (M): Jag anser att de reformer vi har gjort på det här området i huvudsak är bra och hjälper människor att komma tillbaka. Det var inte bra med den situation vi hade tidigare, när vi hade världens friskaste befolkning som också var mest sjukskriven. Särskilt illa var det för många kvinnor som fanns i systemen men som varken fick hjälp, stöd eller rehabilitering. För att svara på interpellantens frågor kan jag understryka att deltagarna i arbetslivsintroduktionen får samma ersättningar som om de hade gått direkt till Arbetsförmedlingen utan att först passera och sjukförsäkringssystemen. Det är också så att min kollega, socialförsäkringsminister , håller på med en översyn av sjukförsäkringsreformen. I detta ingår att närmare titta på situationen när den enskilde går från till Arbetsförmedlingen efter att ha uppnått den maximala tiden i sjukförsäkringen. Enligt uppföljning hade hälften av deltagarna fått mer eller lika mycket aktivitetsstöd som i sin tidigare ersättning. Det pågår också ett interdepartementalt arbete mellan och i de här frågorna. Det som också är angeläget är den socialförsäkringsutredning som sitter och som kommer att lyfta in frågor som ni själva aktualiserar och som finns tydliga i direktiven. Jag tror också att ingår i den utredningen. Avslutningsvis beskriver också det regleringsbrev till som regeringen har beslutat om kraven på uppföljning och analys av de nya reglerna. Det är ett viktigt påpekande i det här sammanhanget. 70 (MP): Inte heller jag är nöjd med den passivitet som har funnits i sjukförsäkringen. Men jag är inte heller nöjd med den passivitet som finns hos Arbetsförmedlingen , i arbetslivsintroduktionen eller i det som kallas fas 3. Det stämmer att jag sitter med i den parlamentariska socialförsäkringsutredningen som beslutade skulle tillsättas . Det är alltså att den äntligen kommer i gång. Men det är fortfarande ett bekymmer att vi har problem som vi behöver ta itu med , och det finns inte på propositionslistan för denna vår att regeringen avser att lägga fram några förslag som gäller den här gruppen människor tyvärr. De siffror som bland annat redovisade från visar att vid övergången från sjukförsäkring till aktivitetsstöd hade av de berörda fått höjd ersättning, hade fått sänkt ersättning och hade fått en förändring med . Det var alltså inte merparten. Jag kan också konstatera att den arbetsmarknad vi har inte alls ser ut på det sätt som när de här försäkringarna en gång infördes. Det är viktigt att vi funderar över hur vi ska göra. Ska vi fortsätta lappa i ett i grunden sjukt system, eller ska vi faktiskt våga tänka nytt? Det är krångligt att byta mellan olika a-kassor, och de differentierade avgifterna som regeringen har infört har gjort att väldigt många människor har lämnat systemet. Den egentliga försäkringstanken, att det är många som delar på risken, urholkas när så många lämnar arbetslöshetsförsäkringen. Sjukförsäkringen är också dåligt anpassad till dagens verklighet. Människor bollas mellan och Arbetsförmedlingen, till slut utan vare sig rehabilitering eller möjlighet att jobba. Den som aldrig har kommit in på arbetsmarknaden och som heller inte har arbetsförmåga får inte rätt till sjukförsäkring annat än om det går att intyga att personen inte har någon arbetsförmåga för resten av sitt liv en hård dom att ge en 19-åring som kanske har avslutat gymnasiet. Vi måste nog våga tänka lite nytt här. Det här systemet har också gjort att människor som förlorar den ekonomiska grund de haft inte vet vad de ska ta sig till. Konsekvensen har blivit att många sökt försörjningsstöd, men det får man inte om man äger sin bostad eller lever tillsammans med en partner. Det här drabbar inte bara individen utan även barn och anhöriga. Det kan dessutom förvärra psykisk sjukdom, vilket är kliniskt belagt. Jag har pratat om det tidigare i den här talarstolen. Docent och legitimerade psykologen och psykoterapeuten har i väl beskrivit ett fall från den kliniska verkligheten. De visar att individer med neuropsykiatriska handikapp vid den här typen av stress kan gå in i allvarliga tillstånd som kan leda till en form av apatiskt tillstånd. Jag menar att det behöver vidtas åtgärder dels , dels också på lång sikt. Den parlamentariska socialförsäkringsutredningen ska lägga fram sitt slutbetänkande . Det är innan vi kommer dit, och på vägen fram till dess behöver vi se över de akuta reglerna och hur människor hamnar i kläm och bollas mellan de olika försäkringarna. Ministern pekar i svaret på att personer som är inskrivna hos AF har samma ersättningsnivå oavsett om de kommer från sjukförsäkringen eller ej. Menar ministern att regeringen eftersträvar att harmonisera de två försäkringarna? 71 Arbetsmarknadsminister (M): Jag tror att det viktiga är att gå tillbaka till grunderna för den här reformen. Det handlar om att se människor och att ge människor hjälp individuellt. Det jag har kunnat följa på nära håll och tycker fungerar väldigt bra är den individuella hjälp som man har gett människor i arbetslivsintroduktionen. Jag tycker att Arbetsförmedlingen under de faktiskt ganska tuffa förutsättningar de ändå har haft med den stora krisen och det som har hänt på arbetsmarknaden har haft förmågan att verkligen hjälpa och stötta människor. Det är självklart så att ekonomin är viktig för att man ska kunna påbörja en process för att komma tillbaka på arbetsmarknaden. Som jag sade i mitt första inlägg ses detta över i den stora socialförsäkringsutredningen. Det görs också en översyn inom hos socialförsäkringsministern där det ingår att titta närmare på situationen för de enskilda som går från till Arbetsförmedlingen. Det är också så, det tror jag att har helt rätt i, att vi får tänka nytt, omvärdera och lyfta upp på bordet för att se hur vi ska kunna ha en långsiktigt bra sjukförsäkring och en långsiktigt bra arbetslöshetsförsäkring. Hur ska de här systemen fungera så att de blir transparenta och tydliga? De som inte har varit inne i de här systemen och tittat kan kanske utgå från att det är enkelt att räkna fram olika ersättningar, men det är det inte. Jag tycker att alla våra system ska vara transparenta och enkla att förstå för medborgarna så att man vet att blir jag sjuk händer det här, blir jag arbetslös händer det här och det här är den ersättning som finns. Där tror jag inte att vi har någon annan uppfattning. Jag tror att vi får vänta och se vad den utredning som genomförs i både det korta och det långa perspektivet kommer fram till och framför allt titta på hur vi får långsiktiga lösningar som så många som möjligt av partier kan ställa sig bakom. Då tror jag att vi har mycket att vinna. 72 (MP): Jag återkommer till den fråga som jag ställde i slutet av mitt förra inlägg, eftersom jag tycker att det är intressant att notera att ministern pekar på att det är två olika försäkringar. Som det fungerar är det två olika stuprör, men det är inte heller svart eller vitt vad som är arbetsförmåga. Man behöver ha ett hälsofrämjande perspektiv, menar jag. Det är inte hälsofrämjande att rycka undan ekonomi och sociala förutsättningar för människor. Då ser man väldigt snävt. Inte ens sättet man räknar ut rätten till ersättning på är detsamma . Man räknar ut sjukpenninggrundande inkomst på ett sätt och rätten till ersättning från arbetslöshetsförsäkring eller ersättning enligt schablon på ett annat sätt. Det är inte lätt för människor att förstå om man ens har fått rätt ersättning eftersom det är så otroligt svårt att sätta sig in i de här systemen, inte bara för enskilda individer utan dessutom för handläggare på dessa båda myndigheter när de ska förklara för den enskilda individen vad som kommer att inträffa. Jag tror att det är nödvändigt att vi ser över de här försäkringarna, och jag skulle gärna vilja få ett svar från ministern som visar vilken vision ministern har när det gäller samordning eller harmonisering av de här systemen. 73 Arbetsmarknadsminister (M): Tack för frågan! är mycket initierad och kunnig i de här frågorna. Jag kan inte uttala mig om visionen för de här systemen. Det är en fråga för . Där får ni lyfta upp de frågorna och diskutera och analysera vad som ger bäst effekt. Det jag kan ställa mig bakom är att det ska vara transparens, tydlighet och förutsägbarhet som i all annan lagstiftning. Det är också väldigt viktigt att människor som blir sjuka eller arbetslösa förstår hur det fungerar och att det ska vara ett effektivt hanterande av skattepengar. Man ska också kunna förutse. Ett led i rehabiliteringen är att man har grundförutsättningarna tryggade så att man inte behöver oroa sig över dem. Där tror jag att vi kan vara bättre när det gäller både information och system. Därmed vill jag tacka för debatten.