prot · GY0981 · 2011-04-01 00:00:00 — är alltså ansvarigt för allting som har hänt inom svensk energipolitik . Jag tycker att det är fult att försöka undandra sig detta ansvar. Det är trots allt så att både dagens och gårdagens energipolitik är beslutad av . fick en ministerpost som ansvarig för energipolitiken. Då bestämde sig för att genomföra energipolitik. Det betyder att vi har en energipolitik som håller öppet för att man ska bygga tio nya kärnkraftsreaktorer. Detta kommer att leda till att investeringar som annars skulle hamna i förnybar energi riskerar att hamna i kärnkraft. Och vi riskerar att göra kärnkraftsberoende till. Så lång är den parentes som talar om. Jag menar att det som världen nu behöver är ny teknik och nya investeringar i förnybar energi. Om länder som bestämmer sig för att satsa på kärnkraft eller tillåta att investerare i vårt land väljer att satsa på kärnkraft då gör vi inte den nytta för världens energiförsörjning som världen behöver. Om vi däremot skulle vara tydliga med att säga att vi har ambitionen att vi ska ha förnybar energi i och ser till att förutsättningarna för dem som vill investera i detta ska vara goda, då skulle vi bidra till att det kom fram teknik, att det gjordes investeringar och att vi fick forskning och utveckling inom detta område som andra länder i världen också skulle kunna ha nytta av, oavsett om det är så att de vill ersätta kärnkraft eller om de vill ersätta fossil energi. Det är nämligen samma lösningar som bidrar till att lösa både klimathotet och kärnkraftsberoendet. Redan före kärnkraftsolyckan i var det fler kärnkraftsreaktorer som stängdes i världen än nya som startades. De allra flesta demokratiska länder har valt att satsa på förnybar energi och inte på kärnkraft. Det finns anledningar till det. En av anledningarna är de risker som kärnkraften innebär. Det handlar om att man inte kan garantera säkerheten under driften. Men det handlar också om de risker som det innebär att producera radioaktivt avfall som vi inte vet hur vi ska ta om hand och som är farligt och som måste hållas skilt från allt liv . Men det finns också en annan anledning, och det är dessa länder ser att det är de förnybara energikällorna som kommer att vara efterfrågade på marknaden framöver. Genom att se till att de utvecklas i de egna länderna kommer man också att kunna bidra till att ta fram teknik som andra har nytta av. Man kommer att få en industri som växer inom de områden där det faktiskt finns en efterfrågan på marknaden. Jag är helt övertygad om att denna trend och denna utveckling kommer att förstärkas efter kärnkraftsolyckan i . Det är oerhört olyckligt om i detta läge i stället väljer att hålla öppet för att det ska byggas tio nya kärnkraftsreaktorer. Det är också helt fel att säga att vi behöver kärnkraften för vår framtida energiförsörjning . Det är helt enkelt inte sant. Vi står tvärtom inför ett stort elöverskott som, enligt prognoserna, är på över , och det är lågt räknat. Det finns alltså ett stort elöverskott i . Vi är inte i ett sådant läge att vi behöver bygga tio nya kärnkraftsreaktorer för att klara vår elförsörjning. Jag menar att ska välja en annan väg. Vi ska välja att satsa på förnybar energi därför att det är lösningen också för världen. I detta anförande instämde andre vice talman och (båda MP). 18 (S): Jag vill framföra ett tack till , som har tagit initiativet till dagens kärnkraftsdebatt. Det är inte så, som miljöministern sade i sitt inlägg, att kärnkraftsstriden är över, att det är lugn och ro i sedan regeringens förslag om att bygga ny kärnkraft i gick igenom med två rösters majoritet . Det är inte så. Detta kommer att fortsätta att vara en levande debatt, och det är inte konstigt. Vi har haft , vi har haft och har vi olyckan i , som naturligtvis är en fruktansvärd olycka för alla människor som drabbas i . Vad den kommer att föra med sig vet vi inte . Vi kan bara se vad som pågår och att tusentals människor drabbas. Hela samhället drabbas på olika sätt av denna enorma olycka. Därför kan ingen vara oberörd av vad som pågår. Vi kan inte heller säga att kärnkraften inte är farlig. Det är en farlig energikälla som man måste ta på största allvar. Jag tycker att vi ska lära av detta. var vi faktiskt på väg att få en väldigt allvarlig incident i Forsmark. Det tycker jag glömdes bort av regeringen när man arbetade fram sin proposition . Det var en mycket allvarlig händelse. Det handlade också där om kylning som inte fungerade. De olika dieselaggregaten hade problem att få i gång kylningen . hände ingenting den gången, men detta visar återigen att det oförutsedda kan inträffa. Det är just därför man måste vara oerhört noggrann med att den kärnkraft som finns har väldigt stora säkerhetskrav på sig absolut! Men det är också därför som vi tycker att det var mycket märkligt att regeringen tvingade igenom en sådan proposition som man gjorde , om att bygga nya kärnkraftverk i . Jag är stolt över att vi socialdemokrater stod emot och fortsatte att envist driva att vi ska genomföra en energiomställning som syftar till att fasa ut kärnkraften i takt med att nya alternativ växer fram. Frågan är om miljöministern och regeringen anser att verkligheten nu har förändrats, om det finns några nya fakta att agera utifrån. kan göras modernt och arbeta vidare på förnybara energilösningar och energieffektiviseringar. Vårt land har, precis som sade, unika möjligheter att basera hela sin energiförsörjning på förnybara källor. Låt oss ta det ansvaret! Här finns en enorm utvecklingspotential, jobbmöjligheter och unika tillväxtchanser. Här finns framtidsmöjligheter. Vi socialdemokrater har tillsammans med och lagt fram många konkreta förslag på hur vi kan bygga ut den förnybara energin vindkraft, bioproducerad kraftvärme, solkraft och vågkraft, för att nämna de viktigaste energislagen. spår i sin långtidsprognos ett elöverskott i på hela till 2030. Det är nästan hälften av den elproduktion som kärnkraften stod för under föregående år. Här finns alltså betydande energimöjligheter. Vi ser därför att man i mycket lugn takt kan ersätta kärnkraften som man bibehåller konkurrenskraften och elpriset för den viktiga basindustrin och för hushållen. När den borgerliga regeringen talar om att ny kärnkraft ska byggas i gör man gällande att den ska ersätta gamla reaktorer. Man nämner inte att det handlar om nya kärnkraftverk som ska byggas vid nuvarande , Forsmark och . Propositionen talar om tio nya kärnkraftverk. Det blir stora anläggningar i dessa kommuner, och innan de är på plats krävs det ny miljöprövning enligt den nya , dessutom. Vad säger då industrin? Nja, den tvekar, tycker att regeringen har för svagt stöd i . Vi tror därför inte att det är möjligt att genomföra dessa stora projekt. Det blir dyrt, det tar och det behövs inte, för behöver inte dessa nya kärnkraftverk. Dessutom är frågan om slutförvaringen av det utbrända uranet inte löst. Ändå vill regeringen skapa möjligheter att bygga ny kärnkraft i . Därför är min fråga till miljöminister : Är du beredd att nu ta det politiska ansvaret och ompröva politiken om att bygga ny kärnkraft i ? I detta anförande instämde , , och (alla S). 19 (M): debatterar vi svensk kärnkraftssäkerhet på grund av den ofattbara naturkatastrof som har drabbat . Medierapporteringen har varit något underlig. 30 000 människor är antingen döda eller befarat döda, byar har blivit utraderade, barn har blivit föräldralösa och föräldrar sörjer sina saknade barn. Ändå har väldigt lite hörts om detta fruktansvärda lidande. Egentligen borde kanske dagens debatt ha handlat om hur vi kan ställa upp och hjälpa det japanska folket. Å andra sidan motsätter jag mig inte en debatt om kärnkraft och svensk kärnkraftssäkerhet. Tvärtom välkomnar jag den. Det är en debatt som ska föras utifrån svenska förhållanden. Energifrågan är en av vår tids kanske viktigaste frågor. Utan energin stannar världen. Svensk energipolitik ska lösa flera viktiga frågor. Vi ska lösa hur vi tryggar vår egen energiförsörjning, hur vi gör energiförsörjningen så säker och klimatvänlig som möjligt och hur vi gör elen så prisvärd som möjligt för svenska hushåll och vår viktiga svenska industri. Alliansen har en energi- och klimatöverenskommelse, och i den har vi pekat ut färdriktningen. Den gällde före naturkatastrofen i , och den gäller fortfarande. Vår energiförsörjning ska enligt vår energiöverenskommelse stå på tre ben: vattenkraft, ny förnybar energi och kärnkraft. Vi behöver en säker energiförsörjning. Svenska hushåll och svensk industri behöver veta att de kan räkna med en stabil försörjning till stabila och rimliga priser. Utan långsiktiga besked om detta riskerar till exempel de 200 000 som är anställda inom svensk basindustri att förlora sina jobb. En säker energiförsörjning förutsätter självklart även höga krav på säkerheten kring energiproduktionen. Dagens debatt är initierad av på grund av de tragiska händelserna i , en katastrof av enorma proportioner som visar vikten av ett ständigt pågående arbete för att höja säkerheten även inom våra svenska kärnkraftverk. Detta är dock inget nytt för . När började planera och bygga sin kärnkraft valde att införa fyra säkerhetssystem i våra svenska kärnkraftverk medan kutymen i övriga världen var tre säkerhetssystem. Den inställningen till säkerhet har inte förändrats. Till och med under det rödgröna styret när tankeförbud rådde inom kärnkraftsindustrin gjordes uppgraderingar och nyinvesteringar inom den svenska kärnkraftssäkerheten. De reaktorer som drabbades i är av samma generation som våra tidiga svenska reaktorer. Det kan kännas lite skrämmande, men skillnader finns. På några av de dramatiska bilder vi sett från ser vi resultatet av explosioner som är förorsakade av instängd gas i reaktorerna. Just detta kan inte hända i , för vi har dragit lärdom. Efter olyckan på i installerades ett system som leder gas ut ur reaktorerna. Gasen filtreras och renas från farlig strålning innan den kommer ut. På så sätt undviker vi det massiva tryck som förorsakade flertalet explosioner i . Vi drog lärdom av , och vi kommer självklart även att dra lärdom av det fruktansvärda som händer i just . Vad vi redan har gjort för att värna säkerheten kan sammanfattas i några punkter. har internationella team som granskar kärnkraftverk. har deltagit i utvärderingen i andra länder, och utländska team har värderat svenska kraftverk. har bjudit in att genomföra en granskning av tillsyns- och myndighetsfunktion, vilket även tog upp i sitt anförande. har tagit initiativ till att förstärka säkerhetsarbetet, bland annat genom att samla expertisen på strålsäkerhet och kärnteknik till en myndighet och förstärka myndighetens budget. är kompetent, oberoende och ställer höga krav på branschen. Branschen har visat att den kan leva upp till dessa krav, och de höjs kontinuerligt. har också uppdraget att bevaka en fortsatt förstärkning av den långsiktiga säkerheten, kopplat till åldrande reaktorer och långa drifttider samt utifrån de moderniseringsprogram som finns inom den svenska kärnkraftsindustrin. har alltid prioriterat säkerhet. Det gjorde vi innan jordbävningen slog till och dränkte . Arbetet måste dock ständigt utvecklas, och erfarenheterna från kommer självklart att tas till vara. Regeringen har därför också gett uppdraget att göra en genomlysning av den svenska kärnkraften och det nationella säkerhetsarbetet baserat på den lärdom vi säkerligen kommer att dra av . är dock inte , herr talman. Svensk kärnkraft ska värderas utifrån svenska förhållanden. När katastrofer händer är det viktigt att sätta in dem i sitt sammanhang. Vad vi har blivit påminda om är dock att katastrofer kommer oanmälda. Därför måste vi alltid vara beredda på worst case scenario. Det är uppdraget för svensk kärnkraftssäkerhet, och där ska även i fortsättningen vara ledande. I detta anförande instämde , , , , och (alla M). 20 (FP): nåddes vi av den tragiska nyheten om den stora jordbävningen utanför med efterföljande tsunamier. Många människor har fått sätta livet till i denna enorma naturkatastrof. Våra tankar, vår solidaritet och vår medkänsla går till folk. Återuppbyggnadsarbetet blir svårt och mödosamt, men det finns ingen annan väg än framåt. Dessutom brottas nu med problematiken från de jordbävnings- och tsunamidrabbade kärnkraftverken i . Visserligen bygger reaktorer som ska klara normala jordbävningar, vilket de också gjorde, men forsande väggar av vatten på uppemot sopade bort för mycket av kringliggande elförsörjning och infrastrukturer. Vi kan inte dra några slutsatser för vår egen del av händelsen, men vi kommer att följa utvecklingen noga och ödmjukt ta till oss de lärdomar som går att få. ligger inte i områden med jordbävningar eller tsunamier. Vi har ett mycket högt säkerhetstänkande inom industrin, och vi övar krisscenarier på olika nivåer regelbundet. En övning startade , där man övar enligt maxkatastroftesen. Olyckor kan nämligen inträffa även här. Det är därför viktigt med kontinuerlig utveckling inom såväl den kärntekniska forskningen och processer som, inte minst, granskande myndigheter. Säkerhet är inget man gör en gång och så är saken klar tvärtom. Det är en inställning och ett arbete som aldrig tar slut. Säkerheten måste alltid vara nummer ett. Därför är det oerhört värdefullt att denna regering nu återigen satsar på den kärntekniska forskningen, både för säkerhetens och framtidens skull. Redan för tog jag i motioner och debatter här i kammare upp vikten av att vi i utbildar kärntekniker för att kunna utveckla säkerhetstänkandet och ha just kompetenta granskande myndigheter. har även välkomnat internationella utvärderingar och att vi i aktivt ska tillämpa benchmarking för kraftindustrin. Den modernisering och uppdatering av de svenska kärnkraftverken som har skett är ett led i ett målmedvetet arbete. Det produktionsbortfall som har drabbat kärnkraftverken har till stora delar berott just på att man har haft enormt tuffa krav från de granskande myndigheterna när man moderniserat och uppgraderat kärnkraftverken. Ny kärnkraft som eventuellt kommer att komma kommer dessutom att vara än mer säker med nya processer, nytt material och ny teknik. Av dessa skäl men också av effektivitetsskäl ska vi välkomna nya kärnkraftverk i när dagens tjänat ut. Det är ett faktum att all energiproduktion är förenat med nackdelar och risker. Den största risken mänskligheten står inför nu är dock att temperaturen stiger globalt på grund av människans stora koldioxidutsläpp. I den klimatutmaningen är kärnkraften ett positivt verktyg, som FN:s klimatpanel IPCC, liksom , uppmärksammar. bidrar med en mycket liten klimatpåverkan, mycket tack vare den rena vatten- och kärnkraften samt det förnybara. Alternativet, som snabbt ökar så fort kärnkraften faller bort, är smutsig el från fossila bränslen gas och kol vilket vi kan se händer precis just nu i . Redan när stängdes varnade jag och för ökade koldioxid- och partikelutsläpp. För varje timme med avstängd kärnkraft gav den ökade användningen av dansk kolkraft till exempel svavel. Det gav kväveoxider varje timme och koldioxid varje timme. Detta är den bistra sanningen. Vi vill inte göra oss mer beroende av smutsiga fossila bränslen, och inte heller vill vi göra oss beroende av till exempel rysk gas. Sanning är också att de fossila bränslenas utsläpp gör att människor går en förtida död till mötes. Det handlar om två miljoner för tidiga dödsfall bara i , vilket kallas Asian brown cloud av bland annat FN och många fler. Andra energislag är inte heller fria från risker. När stora vattendammar brister kan följderna bli katastrofala. Minst 160 000 människor dog till följd av den stora dammolyckan i Banqiao i , och ingen vet väl ännu hur BP:s stora oljeutsläpp i kommer att påverka djur, natur och människor på såväl kort som lång sikt, men att skadorna är gigantiska vet vi. Kärnkraften är inget självändamål, men och för är det en värdefull tillgång i den svenska energimixen och inte minst i kampen för klimatet. 21 (SD): Teknik medför risker på ett eller annat sätt. Olycksrisker kan beaktas, och olycksrisker kan förebyggas. Det kan dimensioneras mot olycksrisker, men olyckor kan aldrig fullständigt uteslutas. Våra moderna samhällen är så gott som helt uppbyggda på teknik där det finns ett riskmoment i högre eller lägre grad. Vi kan aldrig bortse från att det kan gå fel, men vi kan ibland till och med ofta lära oss att leva med dessa risker, då nyttan är så oändligt mycket större. Jag tänker inte bara på den personliga nyttan utan även på den gemensamma samhällsnyttan. Bara i biltrafiken dör det 1,3 miljoner människor i världen. Det är i stort sett 150 människor , dygnet om. Under denna debatt kan vi kalkylera med att drygt 200 människor har omkommit i trafikolyckor runt om i världen. Bland ungdomar runt om i världen är trafikolyckor den enskilt vanligaste dödsorsaken. Så ser det ut. Ingen kan säga annat än att det är förskräckliga siffror. Vi får i sammanhanget inte glömma bort hur många som dessutom ådrar sig livslånga handikapp och lidande. Att biltrafiken bör minskas på grund av miljöpåverkan är en sak, men vem skulle vilja förbjuda all biltrafik enbart med hänsyn tagen till de förfärande olyckssiffrorna? Skulle vi riva alla vattenkraftsdammar och förbjuda vattenkraften bara för att en av de största dammolyckorna, och kanske den mest bortglömda, krävde över 26 000 direkta dödsoffer och ledde till att närmare 150 000 dog i svält i efterdyningarna till katastrofen? Allt detta skedde för bara i . Människans minne är ibland kort. Skulle all civil jetplansutveckling ha stoppats bara för att de Havilland Comet-planen oförklarligt störtade ? Tack och lov blev det inget förbud, utan en noggrann utredning ledde fram till en förklaring och nya teknikframsteg inom utmattningsområdet. Var skulle teknikutvecklingen ha stått nu om inte Wöhler skulle ha utfört sina berömda undersökningar om utmattningshavererade tåghjulsaxlar ? Amerikanska beräkningar visar på att uppskattningsvis 13 000 amerikaner drabbas av en för tidig död, vanligtvis av olika lungsjukdomar på grund av kolkraften. Ska vi i det läget förbjuda kolkraften? Faktiskt skulle det finnas större skäl, inte minst på grund av miljön, till att förbjuda kolkraft än till att förbjuda kärnkraft, men energisituationen är som den är i många länder, inte minst i , ett som är starkt beroende av både kol och olja för elförsörjningens skull. Det måste konstateras att vi sannerligen lever i en farlig värld, men vi får ha i åtanke att det oftast är så att det är misstagen och olyckorna, hur cyniskt det än låter, som driver utvecklingen framåt. Hur många olyckor med tryckkärl krävdes det inte innan det skapades funktionella beräkningsnormer för tryckkärl? Självklart måste alla tänkbara olycksmöjligheter och risker beaktas vid konstruerande av alla typer av anläggningar. Det görs också. Allt granskas fortlöpande av myndigheter där det finns en lagstiftning om det. Risker placeras i ena vågskålen och nyttan i den andra vågskålen. Väger vågskålen med risker över måste vi acceptera detta och helt enkelt överge idén. Detta har hänt ett otal gånger, inte minst inom läkemedelsforskningen. Det får aldrig någonsin råda den minsta tvivel om att det slarvas med eller bortses från riskbedömningar. Riskbedömningar kan gälla dammanläggningar, det kan gälla flygplanskonstruktioner likväl som det kan handla om bro- eller vägbyggen. Vi kan minska riskerna för allvarliga olyckor genom att hantera det hela på ett rationellt sätt. Vad har vi för alternativ? Ska vi låta allmänt tyckande och känslomässiga argument styra hur en järnvägsbro ska konstrueras? Det kan tvärtom skada utvecklingen och förståelsen för fenomen om vi inte bejakar framåtskridandet och den mänskliga uppfinningsrikedomen. Låt mig återgå till trafiken och alla dess dödsoffer. Vi har i visat att det genom en förutseende och aktiv trafikpolitik har gått att minska antalet dödsoffer i trafiken från ca 1 1965 till ungefär 2010. Vad kan detta bero på? Är det en slump? Har biltrafiken minskat? Svaret på dessa frågor torde bli: Nej, knappast. Det beror på att säkrare vägar har byggts, bilarna har blivit betydligt mer krocksäkra, vi har fått barnbilstolar, bilbälteslagar, bättre utbildning av alla sorts trafikanter. Kort sagt har en framsynt och aktiv trafikpolitik bidragit till denna positiva utveckling, en förutseende trafikpolitik som har bedrivits i en nyttig symbios med en naturlig teknikutveckling. Enligt min åsikt bör debatter angående tekniksäkerhet kontra politik bottna i detta historiska perspektiv. Vi som politiker kan lika lite som alla andra förhindra naturkatastrofer eller svåra olyckor när de väl sker. Vad vi som politiker däremot kan göra är att tillsammans med expertis i görligaste mån skapa resurser och verktyg för att bättre förutsäga naturkatastrofer i form av orkaner, jordbävningar och vulkanutbrott. Det arbetet måste fortskrida, men jag är fullt övertygad om att vi nu står bättre rustade för detta än bara . Säkerhet måste få kosta. Vi måste också vara beredda att betala för kärnkraftssäkerhet, precis som vi måste vara beredda på att betala för säkerhet inom andra områden. I detta anförande instämde (SD). 22 (V): Jag vill tacka för att de tog initiativ till den här aktuella debatten, som egentligen har sin bakgrund i den fruktansvärda händelsen i i . Det visade med all tydlighet hur sårbart samhället är när en stor kärnkraftsolycka inträffar. Jag har följt kärnkraftens utveckling sedan folkomröstningen , . Senast debatterade vi förutsättningar för en generationsväxling, som det heter, i kärnkraften. Det är ungefär samma personer som som debatterar frågan. Det visar att frågan om kärnkraften är en fråga som engagerar, som aldrig kommer att ta slut i och med att vi har en så bräcklig energiöverenskommelse från den borgerliga sidan. När vi följt det som händer i kan vi konstatera att det är allt annat än positiv utveckling. , när jag senast tog reda på vad som händer, kunde jag konstatera att nivån för radioaktiv jod var mer än 3 000 gånger över gränsvärdet. Inne i reaktorhallarna är värdena hundra över gränsvärdena. Ungefär 1 000 döda kroppar ligger runt reaktorerna som man än inte kan ta in på grund av risken för att det är för hög radioaktiv strålning. Man vet inte hur man ska hantera det. Det visar med all tydlighet hur svårt och allvarligt det är när en olycka inträffar. Vi kunde också läsa att antalet sköldkörtelcancer ökar som ett resultat av , och det är ! Det här är konsekvenser av kärnkraftens utveckling runt om i världen. berodde inte reaktorhaveriet i på jordbävningen eller den efterföljande , utan det var helt enkelt så att elförsörjningen slogs ut. Och det är just det som är problemet. Vi kan inte förutse vad som kommer att hända när det gäller olyckor. Vi kan ta lärdom av olyckor som hänt, men dem kommer vi aldrig att kunna förutse. Det här kommer att kunna uppträda även här i . I Forsmark var det väldigt nära 2006. Miljömässigt är kärnkraften lika farlig som då vi diskuterade frågan. står vi på samma ställe; ingenting har egentligen skett när det gäller säkerhetsbestämmelserna. Tillsammans med uranbrytningens miljöfaror är avfallsfrågan och den icke försumbara risken för härdsmälta oacceptabla konsekvenser av kärnkraften. De tusentals ton radioaktivt avfall vi producerar kommer vi att få bära med oss . Vi lämnar ansvaret till kommande generationer för de säkerhetsrisker som detta innebär. Vi fattade ett beslut som kommande generationer kommer att få bära med sig . Det är resultatet av regeringens energiöverenskommelse. Så här sade på Energitinget för inte så länge sedan: Kärnkraften är en parentes i energihistoria. Energiöverenskommelsen innebär att beroende av kärnkraft för elproduktion ska minska till förmån för kraftigt utbyggd förnybar elproduktion från främst vind och biokraft. Det låter bra, och den vägen borde vi sikta in oss på. Problemet är att regeringen inte har någon plan för det.