prot · GY0986 · 2011-04-12 00:00:00 — Interpellationen har överlämnats till mig. Som väl känner till är jag enligt grundlagen förbjuden att närmare kommentera utgången i det pågående miljöprövningsmål som så utförligt beskrivit i sin interpellation. Jag vill dock passa på att framhålla följande grundläggande utgångspunkter. Större industriella verksamheter är av stor betydelse för tillväxt och skapandet av nya jobb. De stora industriella verksamheterna kan ha stor påverkan på människors hälsa och på miljön. Deras miljökonsekvenser är därför även i hög grad samhällsekonomiska konsekvenser. Genom har åstadkommits en samlad och integrerad miljöprövning som ger en helhetsbild av alla de olika miljöeffekter som en verksamhet riskerar att medföra. En sådan prövning är nödvändig för att säkerställa att vi upprätthåller skyddet för människors hälsa och miljön. Miljöbalksprövningen inbegriper också de omfattande EU-krav som ställs på miljöprövningen. I , framför allt de så kallade IPPC- och MKB-direktiven ställs tydliga krav på bland annat sammanhållna prövningar av hela verksamheten, tillräckliga beskrivningar av verksamhetens miljökonsekvenser och kontroll över verksamhetens påverkan på hälsa och miljö. praxis har också under en följd av år tagit fasta på vikten av en samlad prövning av en verksamhets alla olika aspekter. De främsta skälen för denna praxis har av domstolen bedömts vara att den möjliggör en bedömning av verksamhetens totala miljöpåverkan, en reglering av verksamhetens alla delar, ett överblickbart tillstånd som medför förutsättningar för en effektiv tillsyn och möjligheter för enskilda att få insyn och delta. Både myndigheter och domstolar är väl införstådda med behovet och nyttan av en snabb handläggning och enkla regler. Men en snabb handläggning förutsätter ett bra beslutsunderlag, och lagstiftningen är tydlig på denna punkt ansvaret för ett bra beslutsunderlag ligger på den som vill bedriva den verksamhet som ska prövas. Myndigheterna har olika roller, och det är viktigt för att de olika intressena ska bli tillvaratagna på bästa sätt. Principen i att myndigheter får överklaga domar och beslut är viktig såväl för skyddet av miljön och människors hälsa som för en enhetlig rättstillämpning. Jag ser därför inte behov av någon förändring i den frågan. Som jag upplyste om i kammaren har regeringen arbetat för och prioriterat frågan om regelförenklingar. är vi i slutfasen av förberedelserna med en omfattande omorganisation på området för miljöprövningar. Reformen, som beslutades av , innebär att det bildas fem nya mark- och miljödomstolar. Handläggningen av miljömål, mål enligt och fastighetsmål koncentreras till de nya domstolarna. Även det processuella regelverket förändras. Jag anser därför fortfarande att det inte är lämpligt att nu ta ytterligare initiativ i syfte att förändra regelverket. Genomförda reformer måste först hinna få genomslag. 70 (S): Tack för svaret, herr statsråd! Jag har en del synpunkter på svaret som jag ber att få återkomma till. När vi senast debatterade i kammaren med statsrådet handlade det om överblickbara miljöprocesser. Det berörde gruvindustrin och de långa handläggningstiderna för miljöprövning som de är utsatta för. Statsrådet sade vid det tillfället, för att citera från protokollet: Jag välkomnar en fortsatt gemensam diskussion. Det är bättre om vi löser detta problem än att vi skyller på varandra. Jag tycker att det var en mycket bra ansats som statsrådet hade vid det tillfället. Den här interpellationen är en fortsatt diskussion, men jag försöker även lyfta upp frågan ur en mer övergripande samhällsekonomisk aspekt. Därför ställde jag frågan till statsministern. Den berör nämligen många politikområden och den övergripande samhällsekonomin. vill statsministern inte delta i den här debatten och har överlämnat frågan till statsrådet . Det är väl helt okej det, men mitt syfte med interpellationen är ingenting annat än att skapa de bästa förutsättningarna för tillväxt och jobb i . En del i statsrådet svar är väldigt bra och sådant som jag måste ge honom kredit för. När han talar om större industriella verksamheter som är av stor betydelse för tillväxt och skapande av nya jobb är det mycket bra. Det som vi politiker inte kan göra är att skapa jobben. Men vi kan skapa förutsättningarna. Jag är övertygad, herr talman, om att vi behöver mycket mindre byråkrati i det här landet. Vi behöver mycket snabbare handläggningstider. Jag tror också att alla sektorsmyndigheter måste ha ett tydligt fokus på tillväxt. Exemplet med gruvberget i och visar hur det egentligen inte ska få gå till. Det har pågått , och man är ännu inte i land. Detta är ett exempel på något som hotar renommé som gruvnation. Jag förstår att statsrådet inte kan gå in på den saken närmare på grund av att det är en rättsprocess, men det är ett av många exempel; det finns massor av andra. Justitieminister har här i kammaren verifierat att vi får längre och längre handläggningstider i domstolarna. Jag ställde interpellationen till statsministern därför att den berör väldigt många frågor. Jag tolkar statsrådets interpellationssvar som nekande. Jag ska läsa upp mina frågor och hur jag tolkar svaren. Fråga 1: Avser statsministern att verka för att gällande miljölagstiftning och dess tillämpning förändras så att hänsyn till samhällsekonomiska konsekvenser även måste tas vid miljöprövningar? Svaret tolkar jag som ett nej. Fråga 2: Avser statsministern att verka för att det i regleringsbreven till myndigheter införs krav på kortare handläggningstider vid miljöprövning av investeringar i näringslivet, krav på minskad byråkrati och krav att övergripande samhällsekonomisk hänsyn ska prägla verksamheten? Även här tolkar jag svaret som ett nej. Fråga 3: Avser statsministern att vidta några åtgärder med anledning av att olika statliga myndigheter kräver överprövning av andra myndigheters beslut? Också i detta fall tolkar jag svaret som ett nej. Jag utgår från att miljöministerns ord och svar också är statsministerns åsikt. 71 Miljöminister (C): När det gäller de samhällsekonomiska konsekvenserna är det så att innebär att man ska göra en avvägning av å ena sidan nyttan av skyddsåtgärder och å andra sidan kostnader för sådana åtgärder. Hela syftet med lagen är i själva verket att åstadkomma hållbar utveckling och inom ramen för det se till att mark, vatten och fysisk miljö i övrigt ska användas så att en samhällsekonomiskt långsiktigt god hushållning tryggas. Att uppfylla samhällsekonomiska krav är ett av själva syftena med lagen därav det svar som jag har gett. Vill vi ha mindre byråkrati och snabbare handläggningstider? Ja, självklart! Det är därför vi har arbetat så intensivt med det. När vi har sett att vi har för långa handläggningstider har vi satsat stort på hela rättsväsendet. Dessutom gör vi regelförenklingar för att få fram bättre och snabbare beslut samt en omorganisation så att vi får kompetensen samlad. Det är inte heller där det skiljer sig. Kommer jag då att gå in och ompröva och se till att myndigheter inte överklagar beslut? Där är det helt enkelt så att jag ska se till att myndigheterna utför sitt uppdrag, och uppdraget för myndigheterna är också att säkerställa att de lagar som sektorsmyndigheten ansvarar för verkligen fungerar. Principfrågan och skälet till att det har blivit en diskussion är som jag förstår det att principiellt anser att vi ska tillämpa det regelverk som gäller i det är alltså inget speciellt svenskt problem nämligen att man ska göra sammanhållna prövningar av hela verksamheten. har visat i sin praxis att det är så. Frågan som ska bedömas är om har uppfyllt det kravet eller inte. Det är det överklagande syftar till. Vi ska här i inte diskutera den frågan; det skulle strida mot grundlagen. Men det ska vara klart att det är det som överklagandet gäller, och dessa lagar, som även står bakom, gäller i hela . De är dessutom miljömässigt viktiga. 72 (S): Vi ska inte gömma oss bakom , herr statsråd. Det är väldigt lätt att hänvisa till dem och säga att vi måste göra si och så. Grannlandet har exakt samma och har en lika hård miljölagstiftning som vi. I tar det i snitt 12 månader att pröva denna typ av verksamhet, i vårt land över 24. Jag tror att vi behöver mindre byråkrati och att vi också måste ha förutsägbara system. Vi kan inte ha system där det enligt lagstiftningen blir okej bara om det är olika juridiska företrädare vid exempelvis en gruvindustrietablering. Hade det inte varit som öppnat den nya gruvan i utan ett annat bolag hade det blivit okej. var det samma, och då blir det nej. Jag hävdar att det behövs en översyn av lagstiftningen. Vi kan inte ha det på detta sätt. Det hindrar tillväxt och skapar inte ett bra renommé för som gruvnation och industrination. Det finns massor av andra exempel än denna gruvetablering där det drar ut oerhört på handläggningen. tar det åratal att få ett miljötillstånd. Tycker ministern att det är rimliga handläggningstider, eller behöver de förkortas? Att som myndighet inte deltar i den inledande processen men sedan överprövar, tycker ministern att det är ett klokt sätt att agera i dessa frågor? 73 (S): Jag tackar för en viktig interpellation. Jag anmälde mig till interpellationsdebatten när jag såg och läste statsrådets svar, som jag tänkte att han kanske kunde utveckla lite grann vad gäller den reform och den omorganisation som är på gång för miljödomstolarna. Hur ser statsrådet på detta, och när ska det vara klart? Det är rätt viktigt med tanke på framför allt de nya mindre bolag som söker möjligheter till gruvetableringar i framför allt . Vi har en historia med bland annat Scanminings konkurs i Blaiken i , vilken har skadat gruvnäringen. Man hade kanske inte de ekonomiska förutsättningarna klara innan man körde i gång och det var inte helt klart med de samlade miljötillstånden, visade det sig i efterhand. De nya ägarna, Goldminers, kommer att ompröva verksamheten ytterligare. Jag skulle vilja ha en kommentar från statsrådet om hur han ser på den nya organisationen och möjligheterna till riskkapital. Det är en förutsättning att man har en stark ekonomi innan man kör i gång med sin verksamhet, så att det finns en uthållighet. 74 Miljöminister (C): Det är lätt att debatten går på tomgång. Själva idén är att hålla den i ett läge där de nya reglerna ännu inte gäller fullt ut och inte har kunnat tillämpas fullt ut därför att organisationen inte har trätt i kraft och ändå säga att det här inte har löst några problem alls och fråga om jag är beredd att ändra på detta. Tycker jag att handläggningstiderna är för långa? Vill jag att de ska bli kortare? Ja, självklart! Det är därför jag har vidtagit alla dessa åtgärder. Är jag beredd att ompröva reglerna? Jag har redan gjort det. De träder nu i kraft vartefter. Vill jag ha mindre byråkrati? Ja, därför har jag lagt ned långt mycket mer kraft och gjort långt mycket mer åt detta än den regeringen som och har stött. Jag välkomnar ert stora antibyråkratiska engagemang. Jag tycker att det är bra, och det behövs. Sedan säger att inte är något bra exempel och undrar vad jag tycker om att de nu överklagar i detta stadium. Jag upprepar att jag enligt grundlagen är förbjuden att diskutera det ärende som nu har överklagat. Det handläggs fortfarande i domstol. Ur den synpunkten är det lättare för att föra den här debatten , för än så länge är jag enligt grundlagen förhindrad att föra den. Frågan är också hur möjligheterna ser ut på riskkapitalmarknaden med den osäkerhet företagen har. En viss osäkerhet har företag alltid. Det är själva poängen med företag, men riskerna har minskat i och med att vi också förändrar regelverket och ger större möjligheter till förutsägbarhet genom att samla kompetensen på ett ställe. Om det kommer att räcka får vi bedöma när förändringarna är fullt ut genomförda. 75 (S): Oaktat vad man kommer fram till när den här frågan slutgiltigt prövas är jag övertygad om att vi måste göra en översyn av för att det ska tydliggöras vad som egentligen gäller. Som jag ser det är det inte klokt om det skulle vara två bolag som hanterar detta. Då skulle det inte vara något problem att ge tillstånd. kan vi se att det finns något fel i vår lagstiftning. Jag tycker att det är viktigt att vi har hårda miljökrav. Det är inte det jag är emot, utan det är procedurerna och otydligheten i lagstiftningen som vi måste komma till rätta med. Framför allt måste vi minska handläggningstiden. I grannländerna kan man hantera sådant här betydligt snabbare, och då måste vi också klara av det. förstärker man detta med fler nya domstolar. Det är bra, men jag hoppas att de också tillförs resurser så att också vi kan komma ned till högst handläggningstid i den här typen av ärenden. 76 (S): I går besökte jag och diskuterade IGE Nordics tänkta etablering där. Det finns stora frågetecken hos befolkningen, framför allt den samiska delen av befolkningen, när det gäller huruvida den här etableringen är bra för samhället och bygden eller inte och huruvida en framtida gruvetablering ger svåra sår i naturen och den samiska själen. Bolaget presenterar att man kanske kommer att ha blivit klar och fått alla tillstånd enligt det regelverk och den process som gäller . Det är en väldigt , och precis som säger behöver vi snabba upp detta för att bolaget ska ha möjligheter att göra detta på ett effektivt sätt. Med dessa långa handläggningstider blir det svårigheter att locka kapital. Finns det inte kapital blir det svårigheter för bolaget att starta. Då kan vi bara hoppas att det inte går som för Scanmining i Blaiken, det vill säga att man i alla fall chansar och drar i gång, och så går det åt skogen, med svåra miljökonsekvenser och så vidare som facit. Vi värnar ju gruvnäringen, och vi värnar utvecklingen. Därför hoppas vi att detta snabbas på. 77 Miljöminister (C): Jag tackar för debatten. Jag konstaterar att vi är helt överens om att det ska bli mindre byråkrati, kortare handläggningstider och större förutsägbarhet. Vi har också klarlagt att är till just för att man ska ta hänsyn också till de samhällsekonomiska konsekvenserna. Jag har svarat på de frågor som har ställts och kan bara tillägga att det dessutom finns ett utmärkt sätt för företag att skynda på handläggningsprocesser, och det är att se till att man redan på förhand har förberett sig på de krav som lagen ställer. Gör man det är det mycket enklare att få en snabb handläggning. Det är klart att vi ska ta oss an både företagens sätt att arbeta och med myndigheternas och domstolarnas sätt att arbeta, så att det blir kortare handläggningstider. Det är dit vi ska. Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på interpellation 2010/11:300 om och lönedumpning 78 Statsrådet (M): har frågat mig vilken bedömning jag gör om en lucka i och om jag är beredd att lyfta frågan i EU för att se till att arbetstagare, oavsett nationalitet, inte missgynnas av det nuvarande regelverket. frågor gäller tillämpningen av EU-förordningen 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen. Reglerna i denna förordning avser att samordna sociala trygghetsförmåner när personer flyttar mellan medlemsländerna. Reglerna ska skydda arbetstagare och egenföretagare från att bli oförsäkrade eller dubbelförsäkrade. Dessutom ska de när de flyttar inom unionen ha ett sammanhängande försäkringsskydd och inte förlora intjänade rättigheter bara för att de byter arbets- eller bosättningsland. EU-reglerna i förordning 883/2004 fastställer i vilket land en migrerande person ska vara försäkrad. Reglerna garanterar dessutom att man ska kunna lägga samman försäkringsperioder som man tjänat in i olika medlemsländer om det skulle behövas för att uppfylla försäkringsvillkor i ett nytt inflyttningsland. Vidare ska man kunna ta med sig socialförsäkringsförmåner vid flytt inom unionen. Huvudregeln i förordningen innebär att man är försäkrad för socialförsäkringsförmåner i det land där man arbetar. Eftersom EU-reglerna i förordningen endast är samordnande och inte harmoniserande gäller den nationella lagstiftningen i varje medlemsland. Det innebär att försäkringens villkor, omfattning och administration regleras nationellt. Men undantag finns från huvudregeln att man ska vara försäkrad i arbetslandet. När en person sänds ut för att arbeta för sin arbetsgivares räkning till ett annat medlemsland kan så kallad utsändning föreligga. Under förutsättning att personen är omfattad av försäkringen i utsändningslandet vid tillfället för utsändning och att anställningen hos arbetsgivaren fortsätter kan personen i fråga undantas från att bli omfattad av det nya arbetslandets försäkring. En utsändning kan vara aktuell vid begränsade arbetsinsatser upp . Om den förväntade arbetsinsatsen avses vara är det inte utsändning. I stället gäller huvudregeln, nämligen att personen omfattas av det nya arbetslandets lagstiftning. I förordning 883/2004 fastställs således försäkringstillhörigheten. Av det följer att avgifter till försäkringen ska betalas i det land vars försäkring personen omfattas av. Jag anser inte att utsändningsreglerna i förordning 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen utgör en lucka i . Regeln har funnits länge och underlättar den fria rörligheten för personer inom unionen. Regeln syftar till att trygga en kontinuerlig försäkringstillhörighet för personer som under kortare uppdrag utför arbete i olika medlemsstater för sin arbetsgivares räkning. Regeln missgynnar inte de enskilda arbetstagare som fortsatt får tillhöra samma försäkring under tidsbegränsade arbetsinsatser under arbete i det mottagande landet. 79 (V): Jag vill tacka statsrådet för svaret på den här interpellationen. kan jag inte dölja att jag är besviken över svaret. Jag tycker att man visar en ovilja att agera mot det som jag ser som ett klockrent exempel på lönedumpning, som sanktioneras av Europeiska unionen och förordningen 883/2004. Vad det handlar om är att arbetskraft från olika länder som i arbetar på samma arbetsplats behandlas helt olika bara för att de har olika nationaliteter. Medan en svensk byggnadsarbetare kan följa svenska kollektivavtal och få den lön som man har slutit avtal om kan den polske byggnadsarbetaren som gör samma arbete få ett löneavdrag för att betala sina egna sociala avgifter. Vad innebär detta i praktiken? Det innebär för det första att den polska arbetaren diskrimineras, att han får lägre lön fastän han är värd samma lön för samma arbete. För det andra ingår det att de svenska kollektivavtalen kringgås. Kollektivavtalen och avtalsparternas rätt att sluta dessa avtal är en grundstomme i den svenska arbetsmarknadsmodellen. En tredje effekt är att svenska företag som behandlar sina anställda väl och korrekt, vilket de flesta företag gör, sluter kollektivavtal och respekterar dem konkurreras ut av företag som får en stor konkurrensfördel av denna legaliserade lönedumpning. Självklart förlorar också svenska löntagare arbetstillfällen på kuppen. Detta som ska vara en tillfällig regel som man skulle kunna tänka sig skulle gälla gäller här 24 månader. Det kan vara hela kontraktstiden för ett större byggnadsarbete. Man kan lägga till ytterligare en effekt av EU-regeln. Det är att man kan se att när utländska bolag får den konkurrensfördelen går också staten miste om skatteintäkter. har undersökt vilka som är anställda vid stora byggnadsprojekt, i , i och . Här har man kommit fram till att av dem som arbetar betalar skatt i ett annat land. Det går inte att utesluta att det finns ett samband mellan att de är billigare och att man också tappar stora skatteintäkter. Omsorgen om dem som arbetar, respekten för kollektivavtalssystemet och också omsorgen om statens finanser talar för att har ett intresse för att täppa till luckan. Det blir en sorts lackmustest på om regeringen menar allvar med att man ska respektera den svenska arbetsmarknadsmodellen. Det finns ett sätt att lösa detta. Det är att i EU resa kravet på en värdlandsprincip. Huvudregeln ska vara att när man arbetar i ett annat land ska man åtminstone uppfylla värdlandets villkor. Det är det normala och rimliga att ha det på det sättet. Om man inte gör det hamnar man i situationen av lönedumpning och tillbakapressning av löntagarnas villkor. har uppmärksammat oss på EU-regeln. De har själva skrivit till och bett se över detta. Det skulle vara bra som klev in på sida och säger: Det här är inte en rimlig effekt av regelverket. Det går att arbeta i varandras länder utan att öppna för en legaliserad lönedumpning. Jag beklagar att regeringen inte verkar vara beredd att göra det. Jag skulle också vilja formulera en fråga till ministern: det rimligt att sida vid sida står en svensk byggnadsarbetare och en polsk byggnadsarbetare, och polacken ska ha lägre lön? Är det rimligt att det är på det sättet? 80 FINN (M): tar upp ett problem som han har upplevt ganska länge eftersom frågeställningen har förekommit i frågestunder med både enskilda ministrar och statsministern, om jag inte minns fel. kommer den i form av en interpellation. Jag är mycket tacksam för det. Jag vill rikta ett stort tack till socialförsäkringsministern som ger ett utförligt och uttömmande svar om hur det förhåller sig med regelverket och belyser alla de aspekter och hänsynstaganden som finns inlagt i på detta område. Det är viktigt att konstatera att det som kommit fram i svaret från statsrådet är att det handlar om att också titta på den fria rörligheten inom unionen. Man kan reflektera på ett allmänpolitiskt plan om engagemang. Här har man tagit upp en fråga som fackföreningen har verkat för och gör den till sin egen. Det finns naturligtvis ett vidare perspektiv. Det finns inte bara fackföreningsintressen utan också företagsintressen och kundintressen att bevaka. Som politiker måste man titta på hela bilden. Det är nog så viktigt att frågan har kommit upp. Men man får ändå konstatera att det är lite förvånande att ett parti som är så starkt EU-tvivlande som parti är, för att inte säga direkt EU-fientligt i vissa sammanhang, nu tycker att det är hög tid att vi i ger oss på övriga medlemsländer och talar om den svenska modellen. Det finns faktiskt den polska modellen, den holländska modellen och många andra modeller. Jag vet att annars brukar retorik handla om sitt intresse att inte vara så nära EU och fjärma sig från EU med motivet att det är varje lands och befolknings ansvar att ha sin egen struktur. råkar det vara så att vi har olika lösning, precis som skrivs i interpellationssvaret, för hur man förhåller sig till sociala avgifter. Det kan också vara rimligt att anta som står i ministerns svar att man hyllar principen om den fria rörligheten när det handlar om tillfälliga rörelser. Är de permanenta blir det på ett annat sätt. Att i det här läget gå in och med ett imperativ, som sägs i interpellantens andra fråga, se till att arbetstagare får samma villkor är nästan att ge sig på övriga medlemsländerna. Det gör man utan att ställa sig frågan om deras modeller inte är värda någonting. Man kan ha olika synpunkter på de olika modellerna. Den svenska modellen fungerar alldeles utmärkt för svenska förhållanden. Jag känner mig mycket mindre bekväm med att påstå att alla våra medlemsländer inom EU ska tvingas ta på sig den modellen i oträngt mål. Vi har ett regelverk som för tillfället, precis som beskrivs i ministerns svar, är ett balanserat övervägande. Det gäller om man ska gynna fri rörlighet, någonting som man kan ifrågasätta att är så positivt till i grunden, eller om man ska gynna vissa partsintressen som gör det svårare för andra medlemsländers strukturer att göra sig gällande inom ramen för den fria rörligheten. Jag tycker avslutningsvis att det har varit väldigt klargörande med interpellantens fråga, som han ofta återkommer till, och ett förtydligat svar från regeringen i form av socialförsäkringsministerns utförliga svar på den viktiga frågeställningen. 81 Statsrådet (M): Ska vi vara noga är det två delar. Den ena delen handlar om samordningsreglerna.