prot · GY0969 · 2011-03-09 00:00:00 — Det är viktigt att dessa skatter träffar rätt och inte ses som enbart fiskala skatter. En sådan skatt som definitivt träffar fel och som S, MP och V vill återinföra är avfallsförbränningsskatten som definitivt inte har någon styrande verkan. Avfallsförbränningsskatten syftade till att minska hushållens sopor, i synnerhet hushållssopor innehållande fossilt kol. Tanken var att när kommunerna fick högre kostnader för att hantera soporna skulle kommunerna höja sophanteringsavgiften. Då skulle hushållen slänga mindre sopor innehållande fossilt kol. I praktiken fungerade det inte, utan avfallsförbränningsskatten blev en skatt på icke-fossilt material. Skatten fördelades över alla kommuninvånare, per capita, utan någon som helst hänsyn tagen till hur det sopsorterades. Det blev vad jag skulle vilja kalla för en enbart fiskal skatt. En annan skatt som alla fyra oppositionspartierna vill återinföra dock med lite olika motiveringar är skatten på handelsgödsel. Den skatten tog bort så sent som eftersom den inte hade någon dokumenterad miljöeffekt. Skatten på handelsgödsel infördes i i samband med inträdet i EU och då med motiveringen att bönderna skulle vara med och betala EU-avgiften. När skatten togs bort var det enda landet i EU som hade en generell skatt på handelsgödsel. Skatten på handelsgödsel drabbar svenskt jordbruks konkurrenskraft gentemot det övriga . Varför ha en skatt som inte har någon miljöeffekt utan som i stället blir en straffskatt för bönder? När priset på handelsgödsel steg med ökade försäljningen av handelsgödsel beroende på att spannmålspriserna ökade. Det kan ses som ett bevis på att priset egentligen inte har någon betydelse. Man köper den handelsgödsel som man behöver. Varför då straffskattebelägga här? Det är en straffskatt på ungefär 300 miljarder på bönder som missgynnar deras konkurrensförmåga gentemot resten av EU. Styrande skatter ska vara styrande och inte enbart fiskala och försämra för svenska företag i deras konkurrens med övriga världen. Att säga att svenska bönder ska sluta med handelsgödsel är samma sak som att säga att vi inte ska ha något jordbruk, speciellt inte i . I norra kan vi klara oss något bättre, men inte i . Är det vad vi vill ha? Jag tror inte det. Jag tror att vi tycker att det är viktigt med ett levande svenskt jordbruk. I detta betänkande finns också motionen 2010/11:Sk258, som har debatterats här innan. Den är skriven av två moderata riksdagsledamöter, , som har fått delvis bifall. Motionen handlar om att se över skatteskillnaderna mellan diesel miljöklass 1 och Europadiesel, i miljöklass 3. I höstbudgeten 2008 minskade regeringen skatten mellan miljöklass 1 och miljöklass 3, så kallad Europadiesel. Regeringen aviserade då att ytterligare borde kunna ske om miljökvaliteten förbättrades. Europadieseln är , liksom MK1-dieseln, helt svavelfri. De som vill fortsätta att skattegynna MK1-dieseln hävdar att den är miljövänligare då det är högre halter partiklar i Europadieseln. Ja, det är alldeles rätt, men dagens nya dieselbilar och lastbilar har alla partikelfilter. Jag tycker att vi ska titta på antalet körda mil, speciellt när vi talar om lastbilarna, och inte om antalet fordon, som Transportstyrelsen gör. Den tittar på alla lastbilar som finns, men alla som varit på besök på ett åkeri vet att det där står en hel hög äldre lastbilar som används ytterst sparsamt. Det är faktiskt så att också kunder ställer krav på våra svenska åkerier. De vill att det ska vara miljövänligt kört och att det ska vara moderna transporter. De gamla häckarna som står där och försämrar statistiken har alltså inte så stor betydelse. I stället ska man alltså titta på antalet körda mil på vägarna. Det är rätt viktigt. Tittar man på personbilar när det gäller diesel är av de körda persondieselbilarna Euro 4-klassade eller bättre. Man räknar med att av alla körda mil med lastbilar kommer att vara Euro 4 eller bättre . För Euro 4 och högre har man partikelfilter på lastbilarna. Vi är alltså där . Vi har lämnat lågkonjunkturen bakom oss, och det börjar snurra ordentligt i . Det betyder att man byter både bilar och lastbilar betydligt snabbare. Det säger branschen också; det är ordentlig snurr på försäljningen . En utjämning av skatten mellan dessa båda dieselsorter skulle kunna innebära billigare diesel. Det är viktigt för landsbygd och för konkurrensen när det gäller åkerinäringen. nu vaknade han, hej hej frågade om vi står på regeringens eller vår sida. Jag säger så här: Regeringen och vi i skatteutskottet står på svenska folkets och åkerinäringens sida i denna fråga. Det är nämligen viktigt att den svenska åkerinäringen kan växa sig konkurrenskraftig gentemot andra europeiska åkare. Det är väldigt viktigt i . Detta är positivt för . Ur miljösynpunkt är faktiskt Europadiesel drygare än vår MK1-diesel, , vilket gör att man har ett mindre utsläpp av CO2. Därför anser vi att man ska titta över om man skulle kunna utjämna skatteskillnaden mellan miljöklass 1 och 3 . Det finns en reservation från , som föreslår höjd skatt på bensin och diesel och som representant talat om. Bensinen och dieseln slog dock rekordnivåer i går. Bensinen kostade 14,28, och dieseln nästan lika mycket. Dieseln är nämligen rysligt dyr . Då undrar jag, : Har priset någon betydelse, eller är det bara att skatten ska höjas som gäller? Har grundpriset ingen betydelse? Ni skriver att ni är medvetna om att höjningen kan påverka dem som bor på landsbygden och föreslår därför höjt reseavdrag för dessa samt sänkt fordonsskatt för bussar. Min stilla fundering blir: Har ni vänsterpartister någonsin bott och verkat på landsbygden? Bilen behövs till så mycket mer än att bara åka till och från jobbet. Man ska skjutsa barnen till förskola och skola, till träning och till kamrater. Man ska åka och handla. Det är en del av vardagen när man bor på landet. Att föreslå sänkt skatt på bussar lär väl inte göra bussturtätheten bättre, speciellt inte i tätorterna i . Jag bor där uppe. Fråga mina vänner där hur mycket bussar det går! Det är inte speciellt många. började också prata om lägre bensinpris vid pumpen. Jag kände: Hur ska man hantera det då? Ska vi ha lägre bensinpris vid pumpen i vissa delar av landet? Vad tror du kommer att ske då, ? Jag tror att du kan räkna ut själv vad som kommer att ske tankning kommer att forslas någonstans. Det om något är väl inte speciellt miljövänligt. Jag har alltså lite svårt att tro på detta; jag tror att vi ska ha samma. Sedan får vi inte glömma att det hör och häpna även här nere finns de som måste använda bilen för att skjutsa barn till skolan, komma till jobbet och så vidare. Det är alltså inte bara ett glesbygdsproblem, och det är klart att vi måste ha möjlighet att använda vår bil. 62 (MP) replik: Jag har som sagt lovat bort handelsgödselskatten, så jag hoppar direkt in på Europadieseln. Den statistik jag hänvisade till från Transportstyrelsen tittade inte på antalet fordon, utan den tittade på dieselanvändning. Det känns kanske som det logiska, eftersom det är mängden diesel som ger upphov till de olika utsläpp vi inte vill ha. Där kom man fram till att av dieseln används i fordon som har otillräcklig rening. Man gör bedömningen att det kommer att ta till innan åtminstone alla personbilar har tillräcklig rening. Detta är en bedömning som också de borgerliga i skatteutskottet ställt sig bakom i utskottets betänkande. Ni säger alltså själva, , att det kommer att ta tills åtminstone personbilarna har tillräcklig rening. Ändå vill ni här och minska skatteskillnaden och kanske ta bort den helt, vilket kommer att innebära större problem med hälsovådliga utsläpp som fordon inte kan hantera. Det tycker jag är olyckligt. Jag tycker i och för sig att det låter fint att det skulle ge lägre koldioxidutsläpp. Problemet är dock att när man tittar på en livscykelanalys av Europadiesel jämfört med miljöklass 1-diesel, alltså tittar på både produktion och själva användningen, ser man att det inte finns något fog för att hävda att det skulle vara lägre koldioxidutsläpp vid användning av Europadiesel. Det enda argument som egentligen kvarstår är att det blir billigare diesel. Är det billigare diesel ni vill ha kan man fråga sig varför ni höjde skatten på diesel, av klimatskäl, vilket jag tyckte var helt rätt. Det spelar nämligen roll vad saker och ting kostar; det påverkar hur mycket människor använder. Därför blir det väldigt konstigt att ni nu plötsligt vill ha lägre dieselpriser. Om det nu ändå är det ni skulle vilja tycker jag kanske att det vore rakare att sänka dieselskatten än att hålla på och tricksa med de olika miljöklasserna och på så sätt få in mer smutsig diesel på den svenska marknaden. Det är till nackdel för människor som har olika former av problem med hjärta, kärl, lungor och så vidare. 63 (M) replik: Jag uppfattade inte någon riktig fråga, men jag kan väl fortsätta att spekulera på samma sätt. Att kalla Europadiesel för smutsig diesel tycker jag kanske är att ta i lite grann. Det är att diskvalificera resten av resten av världen och deras dieselanvändning, som om vi i vore allt och inget. Den statistik jag har kommer från , och jag tror att man är väldigt medveten om hur mycket man kör med sina lastbilar. Jag tror att man har god kontroll på det hela. Jag ser alltså inga stora problem med detta, utan jag tycker att vi ska titta över det och se om man kan göra någonting. Bränslekostnaderna för svenska åkerier är en väldigt stor del av deras kostnader, och skulle de kunna få ned dem lite grann vore det väldigt bra. Jag tror att även tycker att det är bra om vi har konkurrenskraftiga, svenska åkeriföretag. Det handlar nämligen inte bara om det man släpper ut, utan det handlar om att ha bra lastbilar som är trafiksäkra på vägarna, som har bra däck, som inte överlastar och som fungerar annars också. Vi har en mycket seriös åkerinäring i som jag tycker att vi ska värna, till skillnad från vissa andra. Det finns säkert seriösa åkare också i resten av , men vi får in en hel del sådana som vi kanske inte alltid vill ha på våra vägar. Speciellt har dåliga däck orsakat mycket problem och även olyckor. Jag tycker därför att det är viktigt att vi tittar över den här frågan. Det är viktigt också för privatbilisterna att få ned kostnaden lite grann. Anledningen till att vi höjde skatten på diesel var att det var fråga om en skatteväxling. I stället sänkte vi fordonsskatten på diesel rätt kraftigt. Det var alltså en ren skatteväxling som gjordes. 64 (MP) replik: Jag hann aldrig komma till frågan i det förra inlägget, men den var ungefär: Varför gör ni på detta vis? Varför vill ni redan nu minska skatteskillnaden och riskera människors hälsa? Man kan se på konkurrenskraft på olika sätt. Man kan tala om svenska åkares konkurrenskraft gentemot utländska åkare. Om det finns något man kunde använda för att rätta till det vore det en kilometerskatt som betalades av alla, oavsett var man tankar. Men också det är ni emot, . Det handlar även om lastbilstrafikens konkurrenskraft gentemot sjöfart och järnväg, eller, för den delen, minskade transporter på grund av närproducerat och så vidare. Om vi gör det billigare med lastbilstransporter är det inte så konstigt om vi också får mer lastbilstransporter. Och det har trots allt miljökonsekvenser. Frågan är helt enkelt: Varför gör ni så? Låt mig även säga något om avfallsförbränningsskatten. Avfallsförbränningsskatten innebar att det blev mer lönsamt för kommunerna att se till att man hade bra system för källsortering och för att ta till vara biologiskt avfall, kanske röta det till biogas, där det gör betydligt större nytta än att bara förbränna det i en avfallsförbränningsanläggning, vilket annars kan vara en enkel lösning. När man tog bort den skatten minskade man incitamenten för återvinning och biogasrötning. Det fanns en del konstigheter i utformningen av den skatten, vilket gav märkliga effekter. Man fick bland annat köra runt för att komma till rätt förbränningsanläggning. Det tycker jag absolut att man behöver se över. Däremot är det dumt att bara konstatera att den skatten inte var bäst utformad och ta bort den helt, i stället för att rätta till de problem som finns. Om man kunde rätta till de problemen, skulle ni då kunna tänka er att återinföra avfallsförbränningsskatten? 65 (M) replik: Nej, jag tror inte att vi vill återinföra avfallsförbränningsskatten eftersom det i princip blev en skatt på trä, och det var ju inte riktigt meningen. Det finns andra incitament som kommunerna kan använda för att minska sin sophantering. Man kan väga sopor, göra så att folk komposterar mer och sopsorterar bättre, se till att det finns gott om avfallsanläggningar som det är lätt att åka till, sorteringscentraler och sådant. Jag tycker att det är mycket viktigare att använda folks egen vilja och intention, för den finns. Den är väldigt god skulle jag vilja säga. Det räcker att åka till sopsorteringscentralen, om det är öppet, så ser man att där är mycket folk och sorterar. Nej, ingen avfallsförbränningsskatt. Låt mig gå tillbaka till lastbilarna. talade om järnväg kontra lastbilar. Ja, järnvägen är också viktig. Vi behöver både järnväg och lastbilar. Det ena utesluter inte det andra. har järnvägsnätet tyvärr haft stora bekymmer ett tag och det har inte fungerat alldeles bra att transportera allt på järnväg. Det ligger lite olika orsaker bakom, bland annat ett bristande underhåll, vilket givetvis måste åtgärdas. Alla transporter kan dock inte ske på järnväg. En del måste ske med lastbil. Det är vi medvetna om, och där tror jag inte att vi har några större åsiktsskillnader. Visst, närproducerat är jättebra, men allt går inte att närproducera, och därför måste vi skicka saker med lastbil och på järnväg. Allt måste fungera. Då måste vi se till att ge rätt incitament för att både järnvägen och lastbilarna ska fungera och se till att vi har en bra konkurrens gentemot resten av . Vi blir mer och mer globaliserade och mer och mer involverade i EU, den inre marknaden och rörelserna över gränserna. Därför är det viktigt att vi ser till vår egen näring. 66 HANS (S) replik: Jag ska börja med att i all vänlighet rätta . Det råkade nämligen bli fel på några nollor. Det blir inte 300 miljarder med handelsgödselskatten. Jag vet hur det är. Det är svårt med alla dessa nollor, men det är en jätteskillnad mellan 300 miljarder och 300 miljoner. Det är bra att få det utrett. Jag måste komma tillbaka till detta med Europadieseln och be om ett korrekt besked. Jag vet fortfarande inte om det är regeringen och oppositionen tillsammans mot den borgerliga majoriteten i utskottet. I de pm vi har om beskattning av Europadiesel hänvisar man till finansministersvar, lagrådsremisser och annat och säger sedan att regeringens bedömning är att Europadiesel även fortsättningsvis bör klassas som miljöklass 3. I en lagrådsremiss skriver regeringen bland annat att det finns aktörer, främst inom petroleumbranschen, som verkar för att Europadieseln ska få samma beskattning som miljöklass 1-dieseln men att skillnaden bör kvarstå. Det är klart att har mer kontakt med regeringen än jag, men jag vill ändå för klarhets skull fråga: Är oppositionen och regeringen överens mot er? 67 (M) replik: Jag beklagar, Hans, det där med 300 miljoner och miljarder. Det var inte fråga om nollor utan jag snubblade på orden. Så är det ibland när man är dyslektiker. Jag är skyldig dig en. Ja, vi är överens, inga problem med det. Vi tycker att vi ska titta på det framöver, ja. Jag har inget annat besked att ge. I annat fall skulle vi inte göra sådana tillkännagivanden. 68 HANS (S) replik: Då vet jag det. Då har regeringen ändrat sig jämfört med vad man tyckte . Det var intressant. Låt mig i stället gå över till handelsgödseln. Många organisationer pekar på att kadmium är mycket hälsoskadligt. Det är tydligen också känt att det orsakar benskörhet, cancer och så vidare, och att av befolkning är drabbade av för höga halter av kadmium. Vi som har nära och kära som drabbats av bland annat cancer och gått bort för tidigt vet vad som finns bakom dessa procentsatser. Om flera instanser varnar för faran med de höga halterna, känns det då inte lite osäkert? Varför ser man till att öka halterna när så många instanser säger att det är skadligt? Varför genomför ni sänkningen när ni vet att det kommer att drabba så många människor? 69 (M) replik: Som jag sade i mitt inledningsanförande har man inte funnit något samband mellan användningen av handelsgödsel och skatten på den, utan det blir i stället en straffskatt. Även om handelsgödseln är så farlig jag håller med om att det finns många ämnen i handelsgödsel som inte alls är bra tror jag inte att urlakningen av är en fråga om handelsgödselns vara eller icke vara. Jag tror inte att den har så väldigt stor betydelse för . Det finns många andra faktorer av betydelse, speciellt med tanke på våra grannländer runt . Där finns oerhört mycket att göra. Men om det nu är så som säger skulle jag föreslå att han börjar verka på EU-nivå så att vi på EU-nivå får ett förbud mot handelsgödsel. Då skulle vi ligga på samma nivå och våra svenska bönder ha samma konkurrenskraft som de europeiska bönderna. Det är där vi i så fall ska börja, inte straffskatta våra svenska bönder med 300 miljoner . kan gå till sina parlamentariker och säga åt dem att jobba för den här frågan på EU-nivå. Det som skulle göras på EU-nivå vore väl att se till att det forskades så att vi fick fram något annat som vi kunde använda i stället för kadmium. Vi har ju problem med stallgödsel också. Den kan vi inte heller alltid använda alla tider . Det finns vissa tider då man inte ska använda stallgödsel. Om man inte använder gödsel och i stället ska harva runt med traktorer får man i stället ett klimatproblem. Många ekologiska jordbruk har klimatproblem, för de använder sina traktorer betydligt mer. 70 (V) replik: Först har jag en kommentar till det säger om återinförande av skatten på handelsgödsel. Först sade hon att den skatten inte hade några miljöeffekter alls. I den senaste replikväxlingen sade hon i stället att den inte hade så stor betydelse. Det är trots allt lite skillnad. I mitt inlägg refererade jag till vad och hade kommit fram till, nämligen att det kanske handlade om 1 200 eller kväve . Även om det inte är den största delen av det totala åtagandet inom Baltic Sea Action Plan har det ändå en väsentlig betydelse enligt min uppfattning. Jag tycker att borde moderera sitt ställningstagande om miljöeffekterna av handelsgödsel. Det jag egentligen begärde ordet för var att sade att det fanns en motion från om höjda diesel- och bensinskatter. Det är inte korrekt refererat. Den motion från som finns handlar om att differentiera beskattningen av bilismen utifrån regionala skillnader. Vi har föreslagit en utredning av hur det skulle kunna gå till. Ett sätt skulle kanske kunna vara lägre bensinpriser vid tankning, men vi lämnar också många andra möjligheter öppna. Det är just detta som utredningen ska titta på. I delar av landet i den rena glesbygden är det svårt att transporteras om man inte kan använda bilen. Därför vill vi se om man ytterligare kan stödja glesbygden på det här sättet. 71 (M) replik: I era budgetmotioner har ni i alltid framhävt en höjning av diesel- och bensinskatten med lite olika belopp era förslag har väl brukat ligga på uppåt , om jag inte missminner mig. Jag antar att ni inte har ändrat er på den punkten. Jag är mycket skeptisk till er framställning om hur man skulle kunna differentiera det hela. Vi har en differentierad fordonsbeskattning, där man i vissa delar av landet har lägre fordonsskatt. säger att det är som läcker ut. Jag har fått uppgift om att det av dessa är ungefär som rinner ut i . Resten rinner inte ned. Men detta är väl en tvist om påvens skägg. Visst har handelsgödseln miljöpåverkan. Vi har inte sagt att den inte har det. Men däremot har skatten ingen påverkan på hur mycket konstgödsel man använder eller inte. Det var detta jag menade. Det visar sig att när konstgödselpriset steg använde man ändå mycket konstgödsel, för då fick man ett bättre pris på säden och ville få ut mer när man brukar jorden. Därför har inte skatten någon påverkan där. Då finns det ingen anledning att ha den kvar i och med att man då får en nackdel i konkurrensen med resten av EU, där man inte har någon skatt på handelsgödsel. Det är anledningen. 72 (V) replik: Handelsgödseln bidrar till ökade utsläpp av kväve i och i . Vi har principen om att förorenaren ska betala. Jordbruket, som använder handelsgödsel, bör vara med och betala. Ett lämpligt sätt är då att ha handelsgödselskatt, som ju enligt bedömare minskar utsläppen med 1 kväve . Regionaliseringen av beskattningen av bilismen tycker vi kanske båda är en viktig frågeställning. Vi lyfter fram glesbygdens problem med vår motion och vår reservation 2 som vi anser att vi behöver en rejäl beskattning på både bensin och diesel för att begränsa deras miljö- och klimateffekter och minska koldioxidutsläppen. Dessa utsläpp ökar ju fortfarande. Vi får väl i kommande budgetmotioner se var vi kommer att landa när det gäller beskattningen på bensin och diesel. Vi menar att det går att kombinera en väl avvägd bensin- och dieselskatt med riktade åtgärder för att öka möjligheterna för rörlighet och transporter i gles- och landsbygden i . 73 (M) replik: I går såg jag ett reportage på någon av nyhetskanalerna om det höjda bensinpriset, som slog i taket med 14:28. Att tanka en standardbil jag vill inte nämna märket kostade en tusenlapp . Det är rätt mycket pengar. Att då införa ännu högre skatt på det känns som ett slag mot människor som har behov av bilen. Vi är nog överens om att man kanske behöver bilen. Då är det bättre att göra som regeringen har gjort, nämligen att ge en miljöbilspremie på det sättet att man inte betalar någon skatt första året om man köper en bil som släpper ut under CO2. Det är väl ett jättebra incitament? Men alla har ju inte råd att köpa en ny bil, och de måste också kunna ta sig fram och verka i sin vardag. Dieselbilar är också ett bra exempel. De släpper ut betydligt mindre i och med att de drar mindre bränsle. CO2-halten är annars kanske lite högre, men i och med att de drar mindre blir utsläppen mindre. Små, snåla dieslar är väl jättebra i en övergångsperiod? Jag tror också att vi sedan kommer att få se hybrider, biogasbilar och så vidare. Det kommer att vara en flora av lösningar så länge inte vi politiker är där och petar alltför mycket utan låter marknaden och tekniken ha sin gång och framför allt också låter kunder välja. Jag tror att de är rätt duktiga på det. Det har blivit en stor medvetenhet när man väljer bil . Bara var det inte alls så. Det händer alltså mycket, och det går fort. Jag har faktiskt en tro på människan, både i och i resten världen, och på att människan gör det som är bra för miljön. 74 (FP): När man på avstånd följer den socialdemokratiska partiledardebatten efter valet kan man faktiskt inte känna igen Socialdemokraterna. Ni lutar ju åt alla håll i den här debatten. I det här betänkandet är det helt annorlunda. Där känner man verkligen igen Socialdemokraterna och oppositionen. Det handlar nämligen om höjda skatter rakt igenom. Det är drivmedelsskatter, skatter på bränsleslukande fartyg, skatter på alkoläsk och söt cider, skatter på handelsgödsel och så vidare. Man ska dock inte anklaga Socialdemokraterna för köttskatten, för den är det vad jag förstår bara som står för. I den här frågan kan man alltså verkligen lita på oppositionen. Höjda skatter verkar vara lösningen på problem. tog upp frågan om kansliet verkligen hade uppfattat ståndpunkterna rätt vid justeringen . Enligt mitt sätt att se det är det korrekt återgivet. Jag vill gärna ha det till protokollet. Men det hindrar inte att det likväl kan ha uppstått missförstånd. Jag uppfattar dock att det är korrekt återgivet i betänkandet vad som beslutades . Detta säger jag dock bara inom parentes. Låt mig gå igenom några av reservationerna. De är verkligen intressant läsning.