prot · GZ0943 · 2011-12-07 00:00:00 — Som jag har sagt tidigare: Skulle det vara så att socialdemokratin har landat i att man sluter upp bakom den huvudinriktning som finns i regeringens energipolitik är jag den första att välkomna det. Men det har vi än så länge inte sett. När det gäller elprisområdena vet , som har följt frågan länge, att genom i det längsta argumenterade gentemot kommissionen för att slippa införa elprisområden innan Sydvästlänken var på plats, innan vi hade fått tillräcklig mycket överföringskapacitet från norr till söder. vet också att det inte var möjligt utan att vi var tvungna att införa ett system som gjorde att vi respekterade den inre marknaden, som vi tar vara på behovet av att se till att vi har tillräckligt mycket el i för att trygga svenska företag och svenska jobb. 79 (S) replik: pratar om att det kommer olika signaler från Socialdemokraterna. Men problemet är ju att det kommer väldigt olika signaler från regeringspartierna. Vilka ben står regeringspartierna på? Kommer det att byggas nya reaktorer när de gamla tar slut? säger att det kommer att bli ett antal. i alla fall förra energiministern sade att det inte kommer några nya reaktorer. Vilken linje gäller från regeringens sida? säger att man bjuder in oppositionen: Ni får sätta er ned och får gå med på vår uppgörelse. Jag har jobbat fackligt och har varit med på förhandlingar. Jag vet att man i förhandlingar ger och tar. Man sätter sig runt ett bord, diskuterar fram och tillbaka och försöker komma överens. Det är där bristen har varit från den första uppgörelsen, när ni sade att vi socialdemokrater bjöds in. Javisst, men det var med ena handen, när ni egentligen hade kommit fram till den överenskommelse som finns . Bjud in till samtal och var öppen för att förhandla och diskutera! Då kommer Socialdemokraterna att sätta sig runt det bordet. Till slut om elprisområden: Jag lyssnar på vad ministern säger. Men jag vill ha svar från ministern. Jag vet att inte har varit med på tidigare möten med . Men någon från har väl varit med och sagt att vi ska ha elprisområden i och gett uppdrag till ansvarig systemmyndighet. 80 Statsrådet (C) replik: Vi har bjudit in socialdemokratin till samtal om energipolitiken. Ni fick sitta ned med oss före förra riksdagsvalet och föra samtal i detalj kring detta. Ni hade alla möjligheter att då göra upp med oss om energipolitiken. Jag välkomnade de samtalen. Jag hoppades att de skulle i lås. Men tyvärr visade det sig att socialdemokratin trots att jag gör bedömningen att stora delar av de intressen som ni företräder tycker att innehållet i energiöverenskommelsen är riktigt bra inte orkade med att då ingå en blocköverskridande överenskommelse. Det är jag den första att beklaga. Från regeringens sida kommer en enda signal. Vi har en energipolitisk överenskommelse som ligger fast, med stabila och långsiktiga spelregler där vi tydligt går in med statligt stöd för att se till att det förnybara nu växer med rekordhastighet i . har vi angivit mycket tydliga spelregler gentemot dem som eventuellt överväger att investera i kärnkraft i . Det enskilt viktigaste beskedet är att det inte kommer att bli vare sig direkta eller indirekta statliga subventioner till ny kärnkraft i . Sedan får andra dra sina slutsatser om vad det betyder för olika energislags konkurrenskraft. När det gäller de diskussioner som har förts i är det självklart att den var representerad. De diskussioner som fördes där handlade om elprisområden som princip. har inte i bundit sig för att vid något särskilt tillfälle införa elprisområden i . Däremot har det förts diskussioner om elprisområden per se. När diskussionen kom upp som ett resultat av den danska klagan mellan och kommissionen strävade genom efter att slippa införa elprisområden tills Sydvästlänken var på plats. Hade den varit där hade vi inte sett de prisskillnader som vi har sett initialt . 81 (MP) replik: Jag vill också säga tack till som deltar i vår energipolitiska debatt och grattis på födelsedagen, förstås! Det är en viktig diskussion, som utgår från att utsläppen av klimatgaser ökar. Hur kan den svenska energipolitiken på bästa sätt delta i en lösning av den utmaningen? bedömer att gör störst nytta genom att utveckla förnybar teknik som vi kan leverera till resten av världen på ett effektivt sätt och som kan bidra till de delar av världen som inte har någon koldioxidsnål energiproduktion. Därför är vi väldigt kritiska till att regeringen skär ned stödet till förnybar energi och energieffektivisering. Frågan väcks därför hur regeringen och menar att ska bidra till lösningen i fråga om att minska koldioxidutsläppen för energiproduktion när man skär ned på det förnybara. sade i sitt anförande att det nu är viktigt att ställa om energisystemet. Då undrar jag och : Till vad? Hur ska man ställa om energisystemet? Vi har diskuterat vad regeringens energiöverenskommelse egentligen innebär. Kommer det att bli ny kärnkraft eller inte? Det är den avgörande frågan. Det som enligt branschen avgör om det blir ny kärnkraft är huruvida branschen kommer att ges något statligt stöd eller inte. har det gått regeringen fick uppdraget att återkomma till med garantier för att ny kärnkraft inte ges några subventioner. Man har chansen att förtydliga subventionsfrågan när motion, som innebär att kärnkraften ska betala ett fullt skadeståndsansvar i sin egen försäkring, behandlas. Det förslaget har allianspartierna i civilutskottet sagt nej till. Jag vill fråga om hon delar bedömningen att det inte är en subvention vad gäller det begränsade skadeståndsansvar som kärnkraften har. 82 Statsrådet (C) replik: Inriktningen är att ställa om det svenska energisystemet till ett långsiktigt hållbart energisystem. Det är just därför som vi har satt tydliga styrmedel på plats för att utveckla det tredje förnybara benet i energisystemet och framför allt det tredje förnybara benet i elproduktionssystemet genom elcertifikaten. Vi har sedan energiöverenskommelsen ingicks inlett ett ambitiöst arbete i regeringen där vi vänder på alla stenar för att se om det finns några direkta eller indirekta statliga subventioner till den svenska kärnkraften. Det är en uppgift som vi har tagit på stort allvar, för vi menade verkligen vad vi skrev när vi ingick överenskommelsen. Därför har det arbetet behövt få ta lite tid. Jag hoppas att jag i närtid ska kunna återkomma till kammaren och redovisa resultatet av det arbetet. När det gäller skadeståndsansvaret angav vi i överenskommelsen att kärnkraftsbolagen i ökad utsträckning ska bära sina egna kostnader också i form av ett ökat skadeståndsansvar. Det är därför som vi från svensk sida har sett till att höja skadeståndsansvaret för reaktorinnehavare till 12 miljarder, vilket är högre än i . Vi går längre än vad många andra länder i världen gör. När det gäller att ställa om till det förnybara tycker jag att det är viktigt att se att vi har valt en strategi i som har varit väldigt framgångsrik, att använda kraftfulla generella styrmedel. var vi det första landet i världen som införde en generell koldioxidskatt. har vi ett starkt system när det gäller elcertifikaten, till exempel. Tillsammans styr detta mot en utveckling där det förnybara nu växer i rekordfart. Sedan alliansregeringen tillträdde 2006 har vi sett en femdubbling av vindkraften i , och den biobränslebaserade kraftvärmen växer väldigt starkt. I tillägg till det har vi kompletterat med särskilt stöd till tekniker som är begynnande och som kan behöva stöd för att klara en marknadsintroduktion. 83 (MP) replik: säger att det förnybara växer i rekordfart. Jag undrar hur man kan göra den bedömningen. Enligt de handlingsplaner som alla medlemsländer har skickat in till ligger i bottenskiktet vad gäller utbyggnadstakten i fråga om förnybart. Vi är näst sämst. Det enda land i EU som ligger efter oss i utbyggnadstakt i fråga om förnybar energi är . har en stor andel förnybar energi tack vare att vi har en utbyggd vattenkraft och att vindkraften växer. Men totalt sett saktas utbyggnadstakten ned. Det beror förstås på den politik som förs. Man skär också ned stödet till utbyggnad av förnybar energi. Jag tycker att frågan om skadeståndsansvaret när det gäller kärnkraften och att regeringen har höjt det till måste ses i ljuset av vad en kärnkraftsolycka bedöms kosta. i beräknas kosta den japanska staten , och det är bara i det skede man befinner sig i . Man tror att beloppet på prislappen kan bli dubbelt så högt. 12 miljarder, som man kräver de svenska kärnkraftverken på, blir en bråkdel. Slutsatsen är att det är de svenska skattebetalarna som får agera försäkringsbolag om en olycka skulle ske. Man kan räkna på vad det blir per person. Om man tar 1 000 miljarder för olyckan i minus de 12 miljarder som de svenska kärnkraftsägarna tvingas betala och delar det på alla människor som bor i innebär dagens villkor att varje svensk skulle tvingas betala strax om en olycka skulle ske i våra kärnkraftverk i . Innan vi höjer skadeståndsansvaret till vad en olycka i ett kärnkraftverk beräknas kosta är kärnkraften subventionerad. Regeringen har lovat att det inte ska vara några subventioner. Men eftersom vi inte får något besked har vi en passivitet i hela branschen. har gett väldigt olika besked om huruvida de vill bygga ny kärnkraft eller inte eftersom de inte vet vad regeringen kommer att landa i. Jag vill fråga : När kan vi tänkas få klarhet? När kan vi i den här kammaren och energibranschen få klarhet i vad regeringen anser är en kärnkraftssubvention? 84 Statsrådet (C) replik: Jag kan inte säga annat än att det är lite spännande att höra vara så angelägen om att kraftindustrin ska få klara besked när det gäller kärnkraften därför att det eventuellt påverkar deras möjligheter att investera i ny kärnkraft. Det var en ny vändning från , om man säger så. Jag tycker att vi borde glädjas åt att vi nu ser en rekordsnabb utbyggnad av det förnybara, att vi har fått in vindkraftsel, vilket är lika mycket som krävs för att försörja hela med el under , inte bara en gång utan sju gånger om. Om vi lägger ihop vindkraften och kraftvärmen har vi fått in förnybar elproduktion, vilket är lika mycket som hela skogsindustrin, en av våra viktigaste näringar, behöver på . När det gäller försäkringsansvaret är jag den första att stryka under att det är jätteviktigt att den svenska kärnkraftsindustrin i ökad utsträckning faktiskt får bära sina egna kostnader och försäkra sig mot de risker som kärnkraften för med sig. Det är just därför som vi har höjt skadeståndsansvaret till 12 miljarder, och det är just därför som energiöverenskommelsen också innehåller en passus där vi faktiskt skriver att vi avser att utreda frågan om ett obegränsat skadeståndsansvar. När det gäller kärnkraften i är jag övertygad om att många av dem som funderar på att investera i svensk kärnkraft tydligt har uppfattat vad energiöverenskommelsen innebär. Den innebär inga statliga subventioner, vare sig direkta eller indirekta. Den innebär att det aldrig får finnas mer än tio reaktorer i och att det inte kommer att bli aktuellt med någon ny reaktor på någon ny plats. Det är tydliga förutsättningar. Utifrån det förs det samtal mellan kraftindustrin och basindustrin. Jag kan bara notera att utfallet av de samtalen så här långt har lett till en rekordsnabb utbyggnad av den förnybara elproduktionen. Och förefaller det inte vara så att det av ekonomiska skäl är mest lönsamt att investera i kärnkraft i . 85 (V) replik: Jag får också instämma i hyllningskören till statsrådet på födelsedagen. Jag hoppas att du kan få fira den lite privat och inte bara hålla på med politik. Innan jag går in på det som jag tänkte ta upp vill jag informera om att jag var en av dem här i kammaren som deltog i de energiöverläggningar som var före valet. Jag ska inte gå in i detalj på vad som sades, för det tänker jag inte säga. Men förutsättningarna för en energiöverenskommelse fanns aldrig när det inte fanns möjligheter att diskutera helheten. Energiministern kom dit med ett bundet mandat om vad det fick föras diskussion om, och kärnkraften ingick inte i det. Så låg det faktiskt till. Man ska alltså inte belasta Socialdemokraterna för att de smet ut, inte heller eller för den delen. Det fanns inte förutsättningar att diskutera helheten. Det var intressant att lyssna på statsrådet. Jag noterar att vi har läst samma litteratur, IEA:s årliga rapport. Den är dyster. Den säger också klart och tydligt att någonting måste göras. Då funderar jag lite grann på det som regeringen skriver i budgetpropositionen. Regeringens målsättning är att bryta sambandet mellan ekonomisk tillväxt och ökad användning av energi och råvaror. Det låter väldigt intressant, och jag delar uppfattningen att det behöver göras om vi ska kunna klara våra målsättningar. Men det som har skett är att vi har ökat energianvändningen och ökat utsläppen . SCB har inte kommit med sin rapport. Det är som jag kan hänvisa till. 86 Statsrådet (C) replik: Tittar man på statistiken ser man att , liksom många andra länder runt om i världen, har ökat sin energianvändning 2010 jämfört med . Men då måste man ta hela historien. Vad beror det på? Jo, 2009 hade vi det minns vi alla alldeles för väl en stark finanskris och en stark lågkonjunktur då en stor del av hjulen i världen faktiskt stannade av. Det var en minskad ekonomisk aktivitet. Efter det har vi tack och lov sett en del återhämtningstecken, och inte minst i vårt eget land har tillväxten kommit i gång igen. Skulle man, som antyder, sätta upp något slags absolut mål när det gäller energieffektivisering till exempel, som jag hörde dig nämna tidigare i debatten, skulle det i praktiken innebära att man satte strypsnara på den svenska tillväxten. Vi är ju ett exportland där det är viktigt att fundera över hur mycket energi det krävs för att producera inte bara de enheter som vi använder här hemma i utan också de vi väljer att exportera. Därför behöver man använda definitioner som fångar upp detta. Jag är den första att understryka, precis som jag gjorde i mitt inledningsanförande, att jag är väldigt bekymrad över att IEA:s rapport pekar på att vi går i fel riktning. Vi är i ganska rask takt på väg att haverera möjligheterna att nå tvågradersmålet. Det är inte på skoj utan ett faktum som kommer att förändra våra livsbetingelser världen över. Oavsett hur det går i , och kanske ännu mer om man misslyckas i , har vi i ett ansvar för att agera kraftfullt för att bidra till att hejda koldioxidutsläppen och minska klimatpåverkan. 87 (V) replik: Det kan inte vara rimligt att vi har en energieffektivisering som baseras på ekonomiska tillväxttal. Då får vi en politik som svajar. Vi får inte en politik som utgår från vad jorden tål i form av energiåtgång och förbrukning av råvaror. Det kan inte vara på det sättet. Vad vi måste göra är att sätta mål för hur energieffektiviseringen ska gå till så att vi når upp till de målen. Vi är det land som förbrukar mest energi per invånare. Här finns givetvis möjligheter, och framför allt inom bostadssektorn. Ungefär en tredjedel av all energiåtgång kommer från den sektorn. Jag förväntar mig att regeringen kommer med ett initiativ för hur byggnormer ska se ut för nyproduktion av bostäder och lokaler. Det kan inte vara så som jag har sagt tidigare att det är som ska sätta de normerna. Jag vill erinra om att det här finns ett EU-direktiv som tydligt säger att vi ska nå fram till ungefär ett nollresultat för nyproduktionen. Jag förväntar mig att regeringen kommer med någonting. Vi kan inte låta en statlig myndighet handha en sådan viktig fråga. Min fråga är: När kommer det? Hur ska vi nå målsättningen att bryta sambandet mellan ekonomisk tillväxt och ökad användning av energi och råvaror? Jag delar uppfattningen att vi ska nå dit. 88 Statsrådet (C) replik: Vi har precis fått höra en av de viktigaste skiljelinjerna i svensk miljöpolitik. Antingen är det så att man tror att enda sättet att ta hänsyn till miljön och också värna klimatet är att minska vår ekonomiska aktivitet, hålla tillbaka tillväxten, och att tillväxten är problemet. Eller så tror man på att det svenska exemplet som har fungerat historiskt också kan fungera framöver. Vi har sett att det är möjligt att förena högt ställda miljö- och klimatkrav med en hög ekonomisk tillväxt. Det är faktiskt så, vilket många av våra europeiska grannar inte tror, att om vi ställer höga miljö- och klimatkrav kan det i sig skapa ekonomisk tillväxt. Det kan skapa marknad för miljöteknikindustri inte minst här hemma som kan bidra till nya företag och nya jobb i . Det är ett jätteviktigt område. Vi ser att miljötekniksektorn omsätter 120 miljarder i och sysselsätter 40 000 personer. Det skulle kunna bli så mycket mer förutsatt att man har en syn på miljö- och klimatpolitik där man tror på utveckling och tillväxten. När det gäller nära-nollenergibyggnader stämmer det som säger. Det finns ett direktiv som vi ska genomföra i . Vi arbetar precis just nu i på att ta fram ett förslag. Hur skulle en sådan definition kunna se ut? Det handlar inte om nollenergi då hade det varit väldigt enkelt utan om en nära-nollenergibyggnad. Förslaget kommer att kunna gå ut på remiss. Min avsikt är att kunna lägga ett förslag på bord . Det är väldigt viktigt. Ska vi lyckas komma åt klimatutmaningarna och lösa klimatproblemen måste vi fortsätta med energieffektivisering i de svenska bostäderna. Men vi måste också se till att ställa om det svenska transportsystemet så att vi till 2030 kan ha ett transportsystem som är helt oberoende av fossila bränslen. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 9 §.) 8 § Integration och jämställdhet Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande 2011/12:AU1 Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet (prop. 2011/12:1 delvis). 89 (S): Denna kammardebatt ska handla om integration, diskriminering och jämställdhetsfrågor. Det är aktuella och viktiga frågor med många olika perspektiv. Jag ska belysa några socialdemokratiska vinklar. Som socialdemokrat lever jag efter samhällsvisionen jämställdhet, rättvisa och solidaritet. Jag tycker dessa klassiska socialdemokratiska värdeord håller än . Men naturligtvis behöver de fyllas med politiska alternativ och politiska svar. Det är svar som utgår från dagens samhälle och som ser framtidens utmaningar för jämställdheten, integrationen och den diskriminering som det går att se prov på . Kvinnor och kvinnors arbete är en fråga om rättvisa, och det finns utmanande möjligheter på det området. Det handlar om att aktivt öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden, speciellt när det gäller kvinnor med utländsk bakgrund och kvinnor som är nyanlända. Det är en möjlighet att öka sysselsättningen. Arbetslöshetssiffrorna skrämmer för den här gruppen, och deras deltagande är betydligt lägre än för gruppen kvinnor som helhet. Det behöver inte vara så. Högre ambitioner som innefattar en aktiv arbetsmarknadspolitik, en sammanhållen utbildningslinje och en stark näringspolitik har gjort och kommer att göra och de människor som bor här starkare. Att rusta människor för nya jobb och nya utmaningar är att investera för framtiden. Det är en fråga om solidaritet. finns det 2011 provocerande orättvisor på den svenska arbetsmarknaden för kvinnor oavsett bakgrund, men tydligast för kvinnor med utländsk bakgrund. Här kommer några axplock av de provocerande orättvisorna: otrygga anställningar har ökat, visserligen stimulerande arbetsuppgifter som sakta men säkert fylls på med stress och deadlines, den lägre livsinkomsten består, hårt styrda arbetsuppgifter med en liten eller obefintlig chans att påverka, deltidsanställningar som fortsätter i en aldrig sinande ström och kvinnor som är födda i andra länder som fastnat i långtidsarbetslöshet och sällan fått chansen till ett jobb och därför har stora svårigheter med den egna försörjningen. Det är en fråga om jämställdhet. När jag nagelfar Arbetsförmedlingens statistik och siffermaterial hittar jag nästan ingen positiv utveckling för människor med utländsk bakgrund oavsett kön. Det är kallt och tufft på arbetsmarknaden för den här gruppen. Men det är en grupp där det finns en oanad potential i sysselsättningen. En aktiv och stark arbetsmarknadspolitik hade behövts mer än någonsin . Den borgerliga regeringens så kallade arbetslinje har misslyckats framför allt för den gruppen. Klyftor och ojämställdhet ökar genom att människor förvägras möjligheten till egen försörjning. De blir obönhörligt hänvisade till försörjningsstödet hos kommunerna. Försörjningsstödet, som är samhällets yttersta skyddsnät, har med den borgerliga regeringens politik i stället blivit en bister verklighet för många familjers försörjning. I tider av arbetslöshet, och framför allt långtidsarbetslöshet, blir den förstörda a-kassan ett tydligt tecken på människors sköra förmåga till försörjning i ett borgerligt samhällsbygge. Det är en fråga om rättvisa. Jämställdhet mellan kvinnor och män behöver alltid debatteras och synliggöras. Men i dagens samhälle är det också viktigt att lyfta blicken och se flyktingars och invandrades svårigheter att få ett jobb och den diskriminering som många av dem utsätts för. Det finns många andra perspektiv som vi behöver debattera i jämställdhetens spår. Jag vill belysa några ytterligare saker i jämställdhetens spår som vi behöver se och debattera. Unga kvinnor, framför allt inom LO-yrken, riskerar på dagens arbetsmarknad att hamna i en aldrig sinande ström av visstidsanställningar. Det är anställningsformer som kan staplas på varandra. Det finns kvinnor med funktionshinder som upplever att handikappet blivit ett viktigare perspektiv än förmågan att arbeta och kvinnor från andra länder som ska kämpa med språket, miljön, familjen och diskrimineringen på arbetsmarknaden. Det är klart att det går att förbättra, förenkla och klargöra. Politik spelar roll. Politiska beslut spelar också roll. Det går att göra skillnad om man anstränger sig. Men om man inte anstränger sig eller har en annan agenda kan effekterna av politiska beslut bli som några exempel kan visa. Ett exempel på vad jag menar är den borgerliga regeringens vårdnadsbidrag, som visat sig bli den kvinnofälla som vi socialdemokrater varnade för. En betydande majoritet av dem som använder vårdnadsbidraget är kvinnor, nio av tio senast jag kollade, och av dem är invandrade kvinnor. Jag påstår här och att kvinnor med utländsk bakgrund som står långt bort från arbetsmarknaden och har språksvårigheter absolut inte får större möjlighet till vare sig ett arbete eller större inflytande i samhället med ett vårdnadsbidrag. Jag har faktiskt alltid undrat på vilket sätt den borgerliga majoriteten anser att ett vårdnadsbidrag gynnar dessa kvinnors språkutveckling och deltagande i samhällslivet. Ett annat exempel är införandet av en bonusutdelning till de sfi-studenter som klarar utbildningen snabbt. Här finns en övertro på ekonomiska incitament hos den borgerliga majoriteten som väljer att inte se människors olika förutsättningar och möjligheter att klara en språkutbildning. Jag kan garantera er att jag inte skulle bli bättre på arabiska om jag så fick i bonus. Jag har helt enkelt svårt med nya språk, och jag tvivlar på att jag är ensam om det. Därför väljer vi socialdemokrater att satsa de 100 miljoner som sfi-bonusen kostar, men även de 600 miljoner som finns i etableringslotssystemet hos Arbetsförmedlingen, på att förstärka samarbetet och öka samverkan mellan kommunerna kring högre kvalitet i insatserna för dem som är nyanlända. Vi socialdemokrater anser att alla kommuner ska ta ansvar för flyktingmottagandet. Det gynnar den enskilde och det gynnar kommunerna som får nya medborgare med olika och unika kompetenser och erfarenheter. Men det är klart att kommuner måste få ekonomiska förutsättningar för det ur ett långsiktigt, förutsägbart och stabilt perspektiv. Det får ju inte bli som , när etableringsreformen har bildat ett ekonomisk glapp som drabbar både enskilda människor och kommuner.