prot · GY0978 · 2011-03-29 00:00:00 — Men låt mig understryka att det ska vara fullständigt klart att detta är ett steg på vägen mot någonting som naturligtvis är mycket viktigare och mycket större. Det handlar nämligen om en fungerande demokrati i och i denna del av världen. Det handlar om att man kan eliminera fattigdom, införa marknadsekonomi och få en bättre ekonomi och inte minst om att kvinnor ska få mänskliga rättigheter. Det är naturligtvis det slutliga målet med den här militära insatsen. Jag instämmer med statsministern. Man får liksom inte dras iväg av stridsflygplan, JAS-plan och pangpang, utan man ska ha klart för sig vad målet egentligen är. Men jag är övertygad om att det just med tanke på denna synpunkt, och att det hade varit mer effektivt, hade varit mer relevant om mandatet för den svenska flygstyrkan kanske hade varit mindre avgränsat än det som statsministern här redogjorde för. Men jag förstår att det inte beror på regeringen utan på partnern. 15 Statsminister (M): Det är viktigt att minnas vad som är EU:s roll i sammanhanget, och det har jag också angivit för tidigare. EU har en väldig dragningskraft på sin omgivning. Det är en positiv sådan. Det finns en väldig längtan från många länder att komma in i Europeiska unionen eller åtminstone få ett närmare samarbete. Också länder som jag inte tror rimligen tänker sig som medlemmar i unionen tycker ändå att ökad samverkan, sänkta trösklar och ökad handel med EU är utomordentligt viktigt. Det gäller även de nordafrikanska länderna. Denna dragningskraft är kanske EU:s absolut bästa verktyg att använda för en bättre utveckling. Det är det som vi försöker utforma i vår grannskapspolitik. Vi kommer att vara ett stöd för reformer i länder. Ju fler reformer som genomförs som steg mot att respektera mänskliga rättigheter, öppna för frihet och handel och övergång till demokrati, desto mer utbyte, sänkta trösklar och resurser kommer man att se från Europeiska unionen. Det är viktigt att komma ihåg att det är det vi ser framför oss i omvandlingen av hela . Titta bara på och , de öppningar som sker i och naturligtvis den utveckling i som vi ännu inte vet hur den slutar. Det är korrekt att olika politiska partier har haft lite olika uppfattningar. Jag angav mycket tydligt för att för mig var flera saker viktiga för att få denna insats på plats. En av dem har varit det breda stödet i riksdag. Därför har jag lyssnat på vad ingående parter har satt för gränser för deltagande. 16 (C): Tack för inledningen, statsministern! Jag vill inledningsvis välkomna den överenskommelse som har presenterats av Alliansen och Socialdemokraterna om att ta en aktiv del i och ett ansvar för den militära insatsen i . Det är viktigt att är med och tar ansvar för solidariteten och friheten och för att färre människor ska leva i förtryck. Jag vill i min fråga rikta ljuset mot de ekonomiska utmaningar som står inför och vikten av att EU blir en union som genomför tillväxtskapande reformer så att vi kan stå starka i en tilltagande global konkurrens. Statsministern nämnde 2020-strategin i sin inledning. anser att EU måste fullborda just den inre marknaden, driva igenom regelförenklingar för små och mindre företag, fortsätta avregleringen på produktmarknaderna, öka rörligheten på arbetsmarknaden, satsa på den digitala ekonomin och få i gång en grönare och mer hållbar ekonomi, till exempel genom att ta till vara den potential som finns inom miljötekniksektorn i EU. Vilka strategier och diskussioner lyftes upp vad gäller 2020-strategin på toppmötet? Vilka reformambitioner lyfte statsministern upp? Vilka ambitioner på detta område lyfte andra länder upp? 17 Statsminister (M): Vart och ett av partierna för naturligtvis sin egen talan, men kontakter vi har haft indikerar att det möjligen är så att en ännu bredare uppslutning än allianspartierna och Socialdemokraterna är möjlig. Jag ser nog framför mig att vi också ska kunna se stöd från och kanske också från för den proposition som vi nu har tagit fram. Men vart och ett av partierna får naturligtvis uttrycka sig från sina utgångspunkter. Jag refererar till det brev jag skrev tillsammans med åtta av mina regeringschefskolleger. Det finns en känsla av att nu har pratat väldigt mycket krishantering och krisstödsfunktioner från det att finanskrisen drabbade och världen och fram över detta möte. Vi tycker också att det är viktigt att föra framtidsdiskussioner om reformer för jobb och reformer för tillväxt, det vill säga det som ska möta konkurrensen i den nya omviktade värld och världshandel som vi ser växa fram. En väldigt viktig beståndsdel i det är ju utökade möjligheter för handel både inom EU och med andra delar av världen. Vi kan notera de diskussioner som förs om frihandelsavtal med olika viktiga länder där vi glädjande nog har fått ett sådant avtal på plats med , men det behövs fler, och notera den kritik som finns mot att den inre marknad som utlovades ännu inte är på plats och i funktion. Detta kostar jobb och tillväxt för därför att det finns så mycket kvardröjande protektionism. I den kretsen och under Europeiska rådets möte betonades det att det nu är av vikt att vi inte bara diskuterar krishantering, även om det också har sin plats, utan också diskuterar de här reformerna och fullföljer den inre marknaden. Den sista poängen var dessutom att vi har fått skrivningar som säger att eurozonen och deras samarbete till trots är detta en EU-27-fråga. Det måste vara något som EU:s samtliga 27 medlemsländer kan påverka. 18 (C): Tack för det svaret, statsministern! 2020-strategin är viktig för att EU ska kunna vara en grön och konkurrenskraftig ekonomi. Jag skulle också vilja fråga lite om europakten eller Euro plus-pakten, som den numera heter. sade, precis som tog upp, 23 länder ja till den här pakten om att stärka konkurrenskraften inom EU, och 4 länder står utanför, däribland . har bestämt sig för att tills vidare stå utanför pakten och inte delta i den. Resonerade de här länderna på samma sätt som vi, det vill säga att vi vill följa utvecklingen och se hur den utvecklas, eller har någon av dem uttalat ett mer definitivt nej? Ser statsministern någon tidpunkt framöver där ett sådant här ställningstagande från sida återigen kommer att vara på agendan och behöva tas ställning till? 19 Statsminister (M): Det var naturligtvis intressant för mig att diskutera med representanterna för de övriga länder som väljer att stå utanför. Det är tydligt att framför allt och är mycket intresserade av hur ser över sin position, och om det sker någon förändring har jag lovat att redogöra för den. Det var mitt intryck att det också skulle komma att påverka dem. är mycket speciellt givet att de är tydliga i sin avsikt att inte gå in i euron. De har också en tydlig opt-out, som det heter, det vill säga en fördragsmässigt skyddad möjlighet att stå utanför euron. Men även med det sagt betonade att det också är viktigt för att det går bra för euron. Även han hade formuleringar som talade om att själva benchmarkingens utformning, som vi känner igen bland annat från som redogjorde för, har de i grunden inget emot som arbetsmetod. Vi vet dessutom att i den brittiska regeringen, som är en för britter ovanlig koalitionsregering, ingår två partier. Jag tror att det andra partiet rimligen är mer för den här arbetsmetoden. Jag tror att även i det brittiska fallet kan det nog sägas att diskussionen kommer att fortsätta. Men om det kopplas till euron kommer de nog vara rätt tydliga med vad som gäller. 20 (SD): Den här frågan berör samma fråga som en tidigare frågeställare tog upp här. Det gäller det paket som diskuterades på mötet som samtliga EU-länder har åtagit sig. Man ser här också att regeringen ytterligare vill fördjupa den inre marknaden för att skapa tillväxt och främja konkurrenskraft, som det står i slutsats nr 7. Som vi har sett och det ser ut som om det dessutom återkommer i de här slutsatserna verkar EU anse att nedmontering av anställningstrygghet, pensionsreformer och ytterligare sänkning av skatter är lämpliga medel för att öka tillväxten, vilket står i slutsats 4. I sitt inledningsanförande och även när han besvarade en fråga här var statsministern inne på att de här områdena inte ska röras och att den svenska modellen inte ska röras. Problemet under de år som vi har varit med i EU är att vi har sett att man säger en sak vid ett visst tillfälle, och är det helt plötsligt borta. Man pratade till exempel aldrig i början om att skatterna ska vara på tal, men helt plötsligt diskuteras skattepolitiken, finanspolitiken och så vidare. Det är en utveckling vi har sett under de vi har varit med. Min fråga är: Kan statsministern ange konkret vilka ändringar som kan bli aktuella för att uppfylla de prioriteringar som angetts, till exempel balanserad trygghet och flexibilitet på arbetsmarknaden eller pensionsreformen? Handlar det till exempel om ytterligare rullande visstidsanställningar där fick högsta betyg av kommissionen, slopande av garantipensioner eller utförsäkringar? 21 Statsminister (M): Jag tror att vi ska minnas att arbetsmetoden är att konstatera att i sin helhet har konkurrenskraftsproblem. Det ser olika ut, men det är trots allt en övergripande betraktelse att stora delar av har stora problem med växande statsskulder och stora underskott. är den stora avvikaren. Det finns ytterligare några länder som har en något bättre ordning, men det är trots allt den gängse bilden. Det bekymrar naturligtvis i ett läge där det riskerar att bli jobb och välfärd som försvagas eller försvinner ut från . Med detta för ögonen försöker man höja reformtempot i det som ska skapa grund för bättre ordning i ekonomin och fler jobb. Man väljer ofta benchmarking som utgångspunkt. Man sätter alltså upp kriterier som man sedan nationellt får utforma en politik för att försöka nå, och så följer man upp det . På det sättet skapar man både en EU-gemensam sammanhållning och ett nationellt reformtryck, och det är avsikten. Det är därför jag redovisar att har fått den typen av rekommendationer . Väldigt ofta har vi inte följt dem, för vi har en suverän rätt att själva fatta beslut om vi så önskar. Bärande delar av det här refererar till är också kärnan i regeringens politik: en arbetslinje, att det ska löna sig att arbeta och att vi ska anstränga oss ytterligare för att folk ska komma ut på arbetsmarknaden. Reformeringen av pensionssystemet gjorde vi i i bred samverkan . Många andra har oreformerade pensionssystem som vi menar inte är hållbara, men det handlar i det här fallet inte om . Vi förutser inte något tryck på stora arbetsrättsliga förändringar utan hänvisar i det här fallet till regeringens överenskommelse sådan vi har uttryckt den i vårt eget valmanifest. Det är så EU-samarbetet fungerar en blandning av överstatlighet, en vilja att driva på för en bättre utveckling men med respekt för nationellt självbestämmande där det är befogat. 22 (SD): Kan jag då utgå från att regeringen även fortsättningsvis kommer att motsätta sig försök till överstatlighet från EU på de områden som normalt sett betraktas som den svenska modellen inte utan även ? Annars kanske vi om ett eller får stå där och se på hur EU reglerar avtal och annat som vi vill behålla på nationell nivå. Jag hoppas att man kommer till den insikten och att regeringen kan säga att man aldrig kommer att tillåta detta. Vi har sett utvecklingen på många andra områden. Jag tycker att det principiellt sett är oroväckande att man går med på åtaganden som kopplas till strukturreformer av incitament till arbete och pensioner, kanske särskilt i ljuset av att finansministern i gick ut och sade att EU inte ska pilla i skatter och pensioner. Det är ju bra att det låter så , men jag hoppas att det kan låta så framöver också. Vi anser att skatter, arbetsmarknadspolitik, pensioner och så vidare är och ska förbli frågor som inte ska vara skyldigt att redovisa inför en främmande makt, i det här fallet kommissionen. 23 Statsminister (M): Som så ofta när man debatterar med blir detta en diskussion om vad suveränitet är. Vad är suveränitet i ett läge där halva vår ekonomi är uppbyggd på att vi exporterar produkter till andra länder? Kan vi då föra en diskussion som om vi var frikopplade och isolerade från den övriga världen, eller ska vi ta in att är människor och handel gränsöverskridande? Vår ekonomi det som gör att vi kan sätta mjölk på borden runt om i är i hög grad beroende av ekonomiska beslut som fattas utanför gränser. Via EU får vi en möjlighet att påverka och vara med och utforma spelregler som inte bara gäller nationellt utan gränsöverskridande och förhoppningsvis med minsta möjliga hinder för handel och utbyte. Det är EU:s ambition. Det är en riktig beskrivning att EU inte står stilla. Vi ansökte inte heller om att gå med i ett samarbete som står stilla. Vi tycker att det är bra att det utvecklas för att lösa relevanta, gränsöverskridande problem. Det finns en diskussion om tryck på indirekt beskattning inom EU, men uppfattning har varit och är fortsatt att direkt beskattning är något som vi själva beslutar över och att vi också tycker att man kan ifrågasätta vilket inflytande EU ska ha över den indirekta beskattningen. Men det är en diskussion som förs inom eurozonen och inte i ett fullständigt EU-27. 24 (V): Tack, statsministern, för redogörelsen från toppmötet! Jag skulle vilja återknyta till den diskussion vi hade i före toppmötet. Då var en huvudpunkt de sex lagförslagen om ekonomisk styrning, där vi från den rödgröna oppositionen hävdade att det krävs garantier för den svenska modellen på arbetsmarknaden och för lönebildningen medan statsministern menade att det inte är nödvändigt eftersom sådana garantier redan finns i . Statsministern hänvisade till artikel 152 i fördraget. Jag menar att artikel 152 inte ger några som helst garantier på det här området. Den är ett typexempel på de lite luddiga, lurviga formuleringar som finns inom EU-systemet som allmänt uttalar sig om något men som rättsligt betyder mycket lite. Jag skulle vilja säga att EU:s praktik egentligen är den motsatta till det som statsministern säger garanteras i artikel 152. Man kan se på Lavaldomen som ett direkt ingrepp i våra möjligheter att ha lönebildning med avtalens parter, som är arbetsmarknadens parter i . Man kan se på hur går in och i praktiken kräver att man upphäver kollektivavtal i och som en del av strukturanpassningsprogrammen. Man kan se det på de skrivningar som finns inom ramen för den europeiska terminen, och man kan se det i europakten. Det är svårt att värdera vilken betydelse europakten får i förhållande till lagstiftningspaketet och terminen. Men det som skiljer lagstiftningspaketet från europakten är att det är direktiv och förordningar. Det är rättsligt bindande. I den meningen är det allvarligare att där gå med på att ge EU verktyg som påverkar vår lönebildning än i europakten, för det ger muskler åt på ett annat sätt. Jag skulle vilja fråga statsministern: På vilket sätt garanterar artikel 152 den svenska modellen på arbetsmarknaden? 25 Statsminister (M): Därför att den uttrycker respekt för att arbetsmarknadsmodeller kan se annorlunda ut och att grund för lönebildning inte behöver vare sig centralstyras eller utarbetas utifrån samma förutsättningar. Det är också vår uppfattning. ordförande hänvisade till danska skrivningar i samma ärende, där man utgår från och slår fast att den nationella lönebildningsmodellen ska respekteras. Jag har också svårt att se vad grunden skulle vara för att driva på en annan utveckling. Det finns samma diskussion i andra länder. Man har modeller som är olika, och det ska respekteras. Det som har diskuterats inom eurozonen ett framtida lagstiftningsarbete som inte är avslutat och möjliga sanktioner handlar mer om enhetsarbetskostnaden, som är ett sätt att följa lönebildningens utfall men som också påverkas av skatter och produktiviteten i ekonomin. Det gäller hur man ska kunna påverka den typen av länder när konkurrenskraften urholkas. Det återgår på uppfattningen att inom samma valutaområde kan misskötsel av ett lands ekonomi sätta press på grannarna. Man försöker hitta en samsyn som gör att man inte hamnar i en sådan situation. Lagförslaget är inte färdigarbetat. Det ska utarbetas tillsammans med , och vi får anledning att återkomma. Men det är tydligt att i den mån det blir fråga om sanktioner den diskussionen är vi ännu inte färdiga med handlar det om eurozonens länder och inte om , eftersom vi står utanför euron. 26 (V): Tack för svaret, statsministern! Jag är oenig med statsministern om det . I en del av lagstiftningspaketet talar man om sanktioner även mot icke-euroländer i form av indraget stöd från EU-budgeten inte i bötesform som för . Menar statsministern att det är oacceptabelt? Kommer att ha som position att gå emot att EU ges en möjlighet att med indraget stöd utdela sanktioner mot icke-euroländer? Det är i så fall en viktig ståndpunkt. Sedan menar jag att argumentationen runt artikel 152 haltar. Om det hade varit som statsministern säger, att detta garanterar vår modell på arbetsmarknaden, är då Lavaldomen i strid med ? Är då regelverket inom ramen för den europeiska terminen, där man uttalar sig mot till exempel löneindexering, i strid med ? Det är ju egentligen detta statsministern säger. Han hävdar ju att artikel 152 skulle göra den typen av ingrepp omöjliga. Jag menar att detta inte håller och att statsministern därför måste gå oppositionen till mötes och skaffa rättsligt bindande garantier för vår modell på arbetsmarknaden och vår lönebildningsmodell. 27 Statsminister (M): Det är naturligtvis viktigt att tala med dem som är rättssakkunniga inom EU om det verkligen går att göra den typ av tolkningar som gör. Vi ska minnas att för är EU i sig inte önskvärt. Det är dåligt, och internationellt samarbete behövs inte. vill stå utanför och tycker inte om det. Det blir lätt att man då misstänkliggör allting. Det finns alltid något konstigt syfte, och det är alltid fel utgångspunkter. Det är inte min erfarenhet att människorna i har den utgångspunkten, utan det är ett sätt att försöka lära att vi har gränsöverskridande problem som vi måste möta med gränsöverskridande lösningar. Det är så vår värld ser ut. Låt oss då skapa ett politiskt inflytande som kanske balanserar marknadens makt, som vi på annat sätt inte skulle kunna balansera. Det gör vi genom att EU ges muskler. Jag vet att det har funnits olika diskussioner om Lavaldomen, men jag ber att få påpeka att det gjordes en Lavalutredning, och den drog inte så långtgående slutsatser utan menade att den inte inskränkte på den svenska modellen. Det har vi redogjort för i riksdag, och det är därför vi har agerat som vi har gjort. 28 (KD): Jag tackar statsministern för återrapporten från toppmötet. var en stor och viktig fråga på toppmötet, antar jag. Om nu ska gå med aktivt i de militära operationerna är det förstås ännu viktigare att vi har mål och medel klara för oss, eftersom det får säkerhetspolitiska konsekvenser för . I rapporten står det att man välkomnar , flygförbudszonen och att man ska skydda civila. Men så snart civilbefolkningen är i säkerhet och det inte finns något hot ska man dra tillbaka de militära operationerna. Man säger vidare att ska avgå och att man gärna ser politiska lösningar. Det förstår jag att ni också har tryckt på. Det finns ett sändebud till från generalsekreteraren. Min fråga är hur EU och statsministrarna och regeringscheferna som möttes ser på det långsiktiga engagemanget i frågan. Hur ser man på mål och medel ? Det är viktigt. EU uppfattas ofta som oenigt i denna fråga. Det är oerhört viktigt att EU har en enad linje för vad man vill för civilbefolkningen på kort sikt och på lång sikt. Kan statsministern säga någonting om hur EU resonerar kring den militära delen och vilken roll kommer att kunna vara? När det gäller den civila delen, hur ska vi kunna få en bra humanitär insats och hur ska vi långsiktigt kunna bygga demokrati? Hur uppfattade statsministern den diskussionen i EU-kretsen? 29 Statsminister (M): Vi får komma ihåg att Europeiska unionen har sin roll. Här finns flera aktörer som agerar parallellt. Vid det extrainkallade toppmöte som jag övervarade och återrapporterade från var det viktigt att markera att vi inte ansåg att det var EU som skulle definiera militär kapacitet eller ett militärt uppdrag. För detta krävdes en säkerhetsresolution i . Det var också möjligt att det kom på plats därefter. Detta har gjort att först en sorts koalition av villiga länder med stor militär kapacitet har börjat föra på plats denna säkerhetsresolution, huvudsakligen , och . har hållit tal till det amerikanska folket, och har tydligt markerat en vilja att i detta sammanhang minska den amerikanska närvaron och rollen något. Det har utverkat frågor om vem som ska leda och samordna operationen. fick vi besked om att det är Nato. Det är alltså klart att det är Natos kommando som sätter samman och för diskussioner med medlemsländer och partnerskapsländer. Det är därför också har fått en inbjudan. Det kan komma att bli en mycket bred koalition. Jag tror att det är uppemot 40 länder som är på plats i just nu och för den diskussionen. När det gäller EU rent specifikt: Vi har dragningskraft på vår omvärld. Vi har handel, grannskapspolitik, resurser som vi ger till stöd samt möjlighet att vara med och hjälpa demokratiska institutioner på plats. Det är sedan en gradvis process där jag tror att EU har en förmåga som kanske andra saknar. Det pratade vi en hel del om. Där måste vi dessutom lära oss att det är olika tempo i olika länder, men i många av dem går det nu i riktning mot att öppna för demokrati och pluralism. Man måste hitta politiska krafter som kan bli politiska partier eller som står för olika uppfattningar och kan uppträda i demokratiska val. I den processen har EU en verklig roll att spela. 30 (KD): Även om EU inte har en gemensam militär organisation tror jag att det är viktigt att EU har en gemensam röst när det gäller vilka mål man vill uppnå i och med vilka medel man anser att de på bästa sätt kan nås. Det är svårt, tycker jag. Det är väldigt mycket diskussioner i medierna om hur långsiktigt hela engagemanget över huvud taget ska vara och på vilket sätt man ska uppnå det resultat jag tror att de flesta vill uppnå, nämligen att ska avgå. Detta redogör ni också för i rådsslutsatserna. Men det finns en djup oro för , och , och parterna måste hitta en konstruktiv dialog, säger ni i toppmötesdeklarationen. Vad kan EU bidra med för de här länderna och dem som är förtryckta där? Vad kan EU:s stats- och regeringschefer göra för oppositionen i dessa länder och för att trycka på deras ledarskikt? 31 Statsminister (M): Återrapporteringen har ibland handlat om att EU ska göra mindre och ibland om att EU ska göra mer. Det är väl i grunden bra. För mig har det varit viktigt att hålla isär de olika organisationerna. Det är tydligt att flera av de frågor diskuterar har att göra med mandatet som utformades av . Det är Nato som måste diskutera hur insatsen ska avskärmas och hur det ska säkerställas att den håller sig inom de ramar som säkerhetsrådsresolutionen angivit. Det finns en risk det angav jag också som svar på en annan fråga att konflikten fryser i det läge som den nu befinner sig i. Skälet till det är att med flera har angivit att de inte är beredda att sätta in markstridstrupper. Då har vi en påverkan som bara kan ske från luften. Det kommer till slut att avgöras militärt om rebellerna eller Khadaffistyrkorna är starkare, såsom detta är utformat. Det kan mycket väl tänkas bli en sorts frysning i ett läge där ingendera parten får överhanden, vilket man ska vara tydlig med. Det är slutsatserna av hur världen har beskrivit det. EU har sin grannskapssamverkan, har resurser som vi ger via budgetmedel och har möjlighet att finnas till stöd i demokratiseringsprocessen. Det kan till och med finnas en poäng i att EU i detta sammanhang inte är det militära benet utan uppträder på ett annat sätt.