prot · GY0982 · 2011-04-05 00:00:00 — Tack, , för svaret. Vi har debatterat de ökade klyftor som regeringens politik har lett till och som vägrade att inse. Det här blir en debatt på samma tema eftersom ni har ett val att göra nu när det finns ett reformutrymme. Som säger går ekonomi bra. Vi vet varför. Vi byggde upp starka fundament för ekonomi efter den inhemska krisen . Därför har klarat sig bra. finns det ett reformutrymme att använda på bästa sätt. Oberoende har sagt att det finns två scenarier: Man kan fortsätta att stimulera den privata konsumtionen eller investera i kunskap och infrastruktur. Beroende på vilket som görs måste laga efter läge och kronan blir antingen stark eller svag. säger att det inte finns någon motsättning mellan att sänka skatter och att satsa på utbildningssystemet. har ju tänkt sänka skatterna med 60 miljarder; det ligger på . Menar att det inte skulle påverka andra investeringar? Menar att de pengarna inte påverkar mer satsningar på lärare, mer satsningar på kommunerna så att de kan anställa fler eller mer satsningar på infrastruktur? Varför inte bygga fyrfältsväg på genom till exempel? Varför inte välja att satsa på infrastruktur, kunskap och utbildning så att blir starkt för framtiden och kan möta de nya jobben i stället för att fortsätta skattesänkarlinjen mest till dem som har det allra bäst? vägrade att erkänna det i den förra interpellationsdebatten, men det är tydligt att er politik har gynnat höginkomsttagarna mest. Om ni fortsätter skattesänkarlinjen kommer ni att fortsätta att gynna höginkomsttagarna ännu mer. Jag menar att det finns ett val att göra och att det är en motsättning i valet. Man kan göra som vi socialdemokrater föreslår, nämligen investera i kunskap och utbildning och fortsätta satsningar på bristyrkesutbildningar och olika sätt att ge människor flera chanser så att de kommer tillbaka i arbetslivet. Människor måste vara anställningsbara för de nya jobben. Det är jobben det handlar om. Vi måste se till att klarar de jobb som kommer . Vi måste göra starkt. Vi måste vara kunniga så att vi kan de jobben. Vi måste ha en infrastruktur som fungerar så att vi kan transportera de varor vi tillverkar. Därför är det ett val enligt mitt sätt att se. 62 (S): Det är mycket viktigt att tala om vägval mellan konsumtion och produktion. Det är en mycket bra interpellation som har skrivit. Det handlar egentligen om kortsiktigt eller långsiktigt vägval. Det handlar också om huruvida vi ska äta kakan nu eller investera för framtiden. En bonde som får några korn över kan välja att antingen koka gröt och äta den just nu eller så kornet och få det att växa och bli mycket mer. Jag tror att den kloka bonden väljer det senare och investerar för tillväxt och framtid. Jag tror att det vi behöver mer av i vårt land är investeringar för tillväxt. Vi kan inte backa in . Vi måste investera oss in . Vi måste ha ett långsiktigt tänkande så att våra barn och barnbarn kan klara konkurrensen i en global tuff miljö. Det handlar om investeringar i infrastruktur så att människor kan ta sig till sina jobb snabbt och effektivt. Det handlar om investeringar i infrastruktur så att malmen, skogen och industriprodukterna kommer ut i världen på ett effektivt sätt. Det handlar om investeringar i forskning, innovation och grundutbildning. Det handlar om investeringar i minskad byråkrati och mycket snabbare ledtider. Vi måste också investera i ett klimat som attraherar kapital inte kapital till konsumtion utan till produktion, och gärna utländskt kapital. I min tidigare roll som kommunalråd diskuterade jag med en stor internationell investerare. Jag frågade: Hur kommer det sig att ni investerar så mycket i ? Han svarade: Det är låg risk i . Hur menar du, frågade jag. Han svarade: Det är ett land där man håller samman och där det inte är några konflikter. Man gör alltid de riskbedömningarna. Det är en stor fördel för . Ett land som håller ihop och inte skapar klyftor är ett lågriskland. Det är också en investering för att attrahera kapital. Det värsta exemplet på att man inte håller ihop kunde vi se på . Det finns exempel på konflikter närmare oss. Jag tänker på det som hände i i . Ett land där man separerar folk och inte håller ihop kommer inte att attrahera kapital . Man måste ha ett sammanhållet land med rättvisa. Det tror jag är en mycket stor förutsättning för tillväxt, och det behöver . Jag skulle vilja uppmana finansministern att inte satsa på den fördelningspolitik, som jag kallar den, och som handlar om att sänka skatterna ytterligare för att vi ska kunna äta just nu i stället för att investera för framtiden. Särskilt med tanke på den finanskris som vi har haft har vi en banksektor som är alldeles för stor i förhållande till bnp. Vi måste investera för att höja vår bnp för att vi också ska kunna hantera kriser. 63 Finansminister (M): Välstånd byggs från mycket grundläggande värderingsutgångspunkter: arbete, kunskap, sparande och investeringar. Med den grunden har vi råd med välfärd. Bara genom arbete, kunskap, sparande och investeringar har vi råd med välfärd. Det hänger ihop. Ju fler som är i arbete och ju mer de arbetar, desto större skatteintäkter får vi. Ju mer vi producerar för varje timme som vi arbetar, desto större blir vårt välstånd. Här är utvärderingarna av regeringens politik så övertydliga. Både KI och har som en huvuddel i sin analys att regeringens åtgärder för att förstärka arbetsutbudet ökar arbetskraftsdeltagandet och möjliggör av hög sysselsättning. Det går alldeles utmärkt att läsa vad både KI och har skrivit på denna punkt. De gör samma analys som alla ekonomer som inte är anställda på LO gör, nämligen att om man gör denna typ av reformer sänker det jämviktsarbetslösheten. Jag är i grund och botten glad för att socialdemokratin förnekar betydelsen av arbetslinjen. Det är därför som ni inte har en trovärdig jobbpolitik. Ska vi klara en sysselsättning som ökar med 250 000300 000 personer och en arbetslöshet som går ned till de nivåer som vi hade före 90-talskrisen, då måste vi ha en politik som förstärker arbetsutbudet, annars måste höja räntorna för att stoppa efterfrågan, för att förhindra konsumtionen och för att stoppa investeringarna för att säkra att vi inte får en överhettning. Att tro att man kan byta ut det mot 5 000, 6 000 eller 7 000 platser på Amsutbildning, som tycks vara den enda politik som Socialdemokraterna förmår prestera, fungerar inte. Vi har provat den Amspolitiken. 70-talet ska inte köras i repris. Den huvudsakliga skiljelinjen ligger dock i synen på kunskap. Det som vi har gjort är att återupprätta undervisning, inte grupparbeten utan riktig undervisning, med läxor, prov, studier, alltså katederundervisning. Det ska vara lärare som är bäst i klassen och som redovisar hur man löser matematiska problem och som berättar var älvarna ligger och när kungarna regerade. Det ska vara betyg och nationella prov tidigt som följer upp och som visar hur det går kunskapsutvärdering. Vi ska ha lärlingssystem som underlättar för unga människor att komma in i yrkeslivet och som inte nedvärderar den praktiska kunskapen. Det ska vara valfrihet där föräldrar har inflytande och där lärare har inflytande. Vad är detta? Det är beskrivningen av att ställa den socialdemokratiska kunskapspolitiken på huvud. Vi får höra av den nye partiledaren att någon katederundervisning inte behövs. Det är grupparbeten som är . Vi får höra att betyg och nationella prov inte ska utvidgas. Vi får lära oss att lärlingssystem och yrkesutbildning ska hållas fast i en struktur som vi vet är den mest misslyckade skolreform som har genomfört. Och valfrihet beskrivs utifrån föräldrars och lärares perspektiv som grunden till allt ont. Jag kan bara beklaga att det är på detta sätt. Det borde finnas grundläggande värderingar som vi är överens om om arbete, om kunskap, om sparande, om investeringar som lägger grunden för välfärden. Men utifrån perspektiv handlar det bara om fördelning, reglering och beskattning. Det är en socialdemokrati utan jobbpolitik, och det är jag, får jag lov att säga, tacksam för. 64 (S): Det har blivit en vana nu att moderater står här och hånar oss socialdemokrater. Jag tycker att det är förnedrande. Jag tycker att det är oerhört lågt av en finansminister att stå och raljera med vår politik. Vi har byggt upp detta land. Vi har byggt välfärden. Och det vet mycket väl. Jag tycker att det är så lågt av en finansminister att försöka påstå något annat. Jag blir ledsen över att höra finansministern när han påstår att vi inte har en jobblinje. Det är vi som sätter jobben, jobben och jobben först. Det gör vi för att vi vill ha utbildning, utbildning och utbildning för alla, inte bara för dem som har föräldrar som har studievana. Det är vi som inte vill ha rovdrift på naturen. Vi vill inte ha förstörda livsvillkor för kommande generationer. Vi vill inte se barnfattigdomen. Vi vill inte se sönderstressade och otrygga löntagare. Vi tycker inte att det är en förutsättning för tillväxt. Vi tycker att en förutsättning för tillväxt är att alla har chansen. Vi ska krossa barnfattigdomen. Vi ska se till att vi har riktiga satsningar, inte bara retoriska hitta-på-grejer. står här och säger att ni håller ihop grupperna trots att hans politik går precis tvärtemot det. Jag tycker att det är förnedrande av en finansminister att påstå att ni håller ihop grupperna när ni inte gör det. Ni har rivit ned komvux. Ni har satt tillbaka lite grann av det. Ni har rivit ned många andra saker inom trygghetssystemet. Vi vill ha trygga människor i detta land. Det är den bästa investeringen för framtiden. En investering för framtiden är att varje barn blir sett utifrån sina förutsättningar. Man ska inte redan som elvaåring bli instoppad i ett fack. Man ska inte få höra: Du valde fel, därför kommer du inte att komma in på högskolan. Det är synd om dig. Men vi ger inte dig en chans till längre fram i livet, för vi drar ned på möjligheterna inom komvux och när det gäller 25:4-regeln. Det är i som vi gör så, där vi stänger dörrarna för barn som har råkat välja fel när de är små. Det är i som 3 000 lärare har fått sluta. Och skolresultaten har försämrats . Jag vet att och skolministern försöker skylla det på sossarna eftersom det ska ta att vända på detta. Men vad är det för typ av framtidsansvar med en regering som inte tror att deras politik ska leda till en vändning förrän ? När jag åker till i vet jag att lärarna där har vänt resultatet . och hans skolminister påstår att vi ska ha katederundervisning innan vi kan se resultaten. Det tycker jag är väldigt lågt. Jag vill se storsatsningar på lärande både för unga och för gamla, och jag vill ha investeringar för framtiden. sade : Om vi sår ett frö kan vi få betydligt mer . Det är så vi ser till att alla i växer tillsammans. Vi ska ha trygga människor. Vi ska inte styra genom att människor ska vara rädda på sina arbetsplatser. De ska inte vara rädda för att förlora sitt arbete eller för att inte vara tillräckligt ordentliga mot sin arbetsgivare. Vi har fått höra här att människor måste skura toaletten med en tandborste. Det är fruktansvärda exempel på hur ungdomar utnyttjas på arbetsplatserna, vilket inte regeringen inte tar på allvar. Man säger: Det får facket fixa. Vi har inget ansvar. står här och säger att sossarna inte har någon jobbpolitik. Jag vill hävda motsatsen. Det är linje som har gjort att vi inte får den jobbtillväxt som vi behöver. 65 (S): Jag vet inte om finansministern lyssnade på mig. Kanske gjorde han ändå det. Men jag talade inte om den fördelningspolitik som finansministern håller på med. Ett ytterligare jobbskatteavdrag innebär att man äter av kakan just nu och inte bryr sig om våra barn och barnbarn. Vi måste ta de korn som blir över och investera dem . Jag räknade upp massor av områden som är väldigt jobbskapande. Investeringar i infrastruktur är oerhört viktiga om vi ska tillvarata våra tillgångar som finns, inte minst inom råvaruområdet som finns uppe i norra . Det är fruktansvärt viktigt. Det kommer att skapa massor av jobb. Man kan också investera i infrastruktur så att människor kan ta sig till jobben i stället för att äta av kakan nu och att problemen fortsätter. har också i sina penningpolitiska rapporter sagt att de har flera scenarier för räntebanorna. Mer konsumtionsinriktat innebär att räntebanorna kommer att justeras upp. Mer produktionsinriktat innebär det omvända, och då får också vår exportindustri lättare att verka. Jag tror att det är väldigt viktigt att vi oerhört väl funderar igenom hur vi använder de överskott som kommer. Jag tror att det är oerhört viktigt att vi sätter dem i investeringar i utbildningar, infrastruktur med mera. Framför allt ska vi också kunna attrahera kapitalet och allokera det mot produktion, inte konsumtion. 66 Finansminister (M): menar att jag säger att Socialdemokraterna inte har någon jobbpolitik. Det är en alldeles korrekt uppfattning. Jag menar att Socialdemokraterna saknar jobbpolitik. Den helt korrekta bedömningen skulle vara att säga att Socialdemokraterna har en antijobbpolitik. Det är alldeles tydligt att om ni rullar tillbaka jobbskatteavdraget ni har varit motståndare till varje steg, , och det kommer ni säkert att vara när vi går vidare höjer det jämviktsarbetslösheten med någonstans sex, sju, åtta tiondelar. Om ni rullar tillbaka förändringen av a-kassan och det har ni lovat; ni ska därtill göra saker med sjukförsäkringen är det kanske 1 till i ökad jämviktsarbetslöshet. Det är en politik som leder till högre arbetslöshet och lägre sysselsättning. Om detta råder det ingen tvekan. Det är den bedömning gör, det är den bedömning KI gör, det är den bedömning gör, det är den bedömning gör, och det är den bedömning gör. Det är den bedömning alla arbetsmarknadsekonomer som är verksamma på fältet gör om de inte är anställda på LO. Barnfattigdomen är ett tydligt exempel på detta. Vi har en politik för att bekämpa barnfattigdom. Låt oss se hur det ser ut. har pressat tillbaka barnfattigdomen tydligt . Vi ska gå vidare med detta arbete, och grunden för det är arbetslinjen. Huvudproblemet för familjer som upplever barnfattigdom är att man har en svag förankring på arbetsmarknaden. Det beror bland annat på att vi har tröskeleffekter där bostadsbidrag, socialbidrag och olika transfereringssystem gör att människor med låga inkomster har en enorm tröskel in på arbetsmarknaden. Det beror också på att vi har ett utbildningssystem som sviker barnen. Vi har ett utbildningssystem som inte ger den kunskap och den trygghet människor har rätt att kräva av ett offentligt utbildningssystem. Vi ska naturligtvis förbättra utbildningssystemet. Vi ska rikta stöd till familjer med svag ekonomi. Det är självklarheter. Men har ingen politik för att lösa detta. Hon vill nämligen stänga människor ute från arbetsmarknaden, rulla tillbaka jobbpolitiken och föreslå åtgärder som skulle leda till högre arbetslöshet och lägre sysselsättning. Sedan är det självklart bra med investeringar i både infrastruktur och forskning. Det hjälper dock inte om man rullar tillbaka arbetsutbudsreformerna vår viktigaste produktionsresurs. Två tredjedelar av bnp är arbete. Rullar vi tillbaka arbetsutbudet rullar vi tillbaka produktionsförmågan. Det finns en direkt länk mellan arbetsutbud och produktionsförmåga. Det är den starkaste länken vi har. Varje åtgärd som ökar arbetsutbudet ökar produktionsförmågan och vice versa. Det är den grundläggande produktionsresursen vi har. Arbete bygger välstånd. Vårt mål är naturligtvis ett samhälle med hög social rörlighet. Det är därför det är så viktigt att prata om kunskapspolitiken. Det är naturligtvis så att ungarna ska undervisas av duktiga, välutbildade och välbetalda lärare som katederundervisar. De ska ge barnen kunskap och inte bedriva grupparbete. Det handlar om betyg och nationella prov och yrkesutbildning. Ni har satt i sjön ett system som leder till att en huvudgrupp av de långtidsarbetslösa ungdomarna inte har en yrkesexamen. De kan naturligtvis vara glada för att de hade en möjlighet att läsa vidare på KTH och , men om de inte har en grundläggande examen i botten och inte har en enkel väg in i arbetslivet har yrkesutbildningen misslyckats. Där står vi . Det är klart att det kommer att ta tid att rulla tillbaka dessa brister i utbildningssystemet. Det är inte en resursfråga; det är en kunskapsfråga. Det är det som är nyckeln: kunskap, kunskap, kunskap. Det bygger nämligen välstånd, det bygger trygghet och det bygger social rörlighet. Där har vi en grundläggande skiljelinje, och det är därför min slutsats tyvärr dock med ett mått av tacksamhet måste vara att Socialdemokraterna saknar jobbpolitik. 67 (S): Jag är van vid att moderater står här och hånar oss socialdemokrater. Det har blivit en vana för er moderater att försöka förlöjliga oss. Jag betackar mig för den typen av argumentation. Jag vet att inte är anställd av LO, . Det är möjligt att tror det, men jag vet också att säger att man bör vänta med ytterligare jobbskatteavdrag tills man har sett effekten av dem som har genomförts. vill säkert påstå att den har anknytning till LO och därför fel. Vad är det annars? Ni har sett till att 70 000 fler är i utanförskap, . Det är inte vi som har gjort det. Ni har sett till att ungdomar ska sorteras bort redan när de är . Ni säger att ni ska göra en utbildning för ungdomar som inte är möjlig att söka vidare till högskolan på, för det är så bra för ungdomar. Ungdomarna är dock, som tur är, smartare än . Det är jag glad över. Ungdomarna har under denna vår visat att de ratar den typ av utbildningar ni har satt i sjön och som ni tror är bra för ungdomarna men som stänger dörrar för dem. Er politik leder till ökade klyftor. Sedan kan stå här och raljera över mig det har jag börjat bli van vid. Men jag tänker fortsätta tala om att vi socialdemokrater står för det gemensamma. Vi vill lyfta upp alla. Vi vill inte kasta ut människor. Vi vill inte se till att sjuka människor inte får någon ersättning över huvud taget. Vi vill se till att ta hand om dem. Då säger : Det är hemskt, för det är tvärs emot jobblinjen. har fel där också. Det är en jobblinje att ha trygga människor. Det är en jobblinje att se till att människor är trygga och att vi håller ihop samhället, . 68 Finansminister (M): har ställt en interpellation till mig med anledning av bedömningar av vad resursutnyttjandet har för effekter på räntepolitiken och vad det spelar för roll att vi har olika utveckling i ekonomin. Rullar man tillbaka jobbskatteavdraget höjer man jämviktsarbetslösheten med sex, sju, åtta tiondelar. Tar man tillbaka a-kassereformerna höjer man jämviktsarbetslösheten med 1 sammantaget. Detta råder det ingen oenighet om. Man kan kalkylera lite olika; jag tror att vi räknar med 300 000 jobb och KI med 270 000. landar på att det var en mycket större effekt på a-kassan, och säger att den ligger i linje med ungefär vad vi sade. Kärnan i Socialdemokraternas ekonomiska politik är att använda 10, 20, 30 miljarder till att förstärka bidragen. Det är ingen marginaljustering på kommunbidragen ni har, eller en marginaljustering på infrastrukturen kärnan i Socialdemokraternas ekonomiska politik är 2030 miljarder i höjda bidrag. Varför kan ni aldrig stå för att det är den prioriteringen ni gör? Det är ju det som är kärnan i politiken: höjda bidrag miljarder och höjd skatt för fyra miljoner löntagare. Det var precis det valrörelsen handlade om. Det går inte att backa ifrån det. Ni är emot jobbskatteavdrag, ni vill införa särskild tjänstemannabeskattning och ni vill höja a-kasseavgiften för vanliga löntagare. Då får vi situationen att det blir mindre lönsamt att arbeta. Här har vi två alternativ. Våra grundvärderingar är sammanhållning, trygghet och välfärd. Det är det vi bygger genom att återskapa arbetslinjen. Vi tar tillbaka steg för steg det är en krävande och besvärlig väg till full sysselsättning och vi vill skapa förutsättningar för att alla ska arbeta som vill och kan. Vi bygger ett som hänger ihop, ett som är sammanhållet och ger alla människor möjligheter att försörja sig själva och känna stolthet och trygghet över att ha ett arbete. Där går skiljelinjen, . Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2010/11:281 om aktivitetsförbudet för unga 69 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att arbetslösa ungdomar ska kunna få ett bättre och bredare stöd i sitt arbetssökande redan från dag ett. Som jag påpekat tidigare är arbetslösheten bland unga en utmaning som regeringen tar på stort allvar. Vi har därför en bred jobbstrategi för att bekämpa ungdomsarbetslösheten. Precis som interpellanten anser regeringen att arbetslösa ungdomar, liksom andra arbetslösa, förtjänar ett individuellt stöd i sin process att söka arbete. Alla arbetslösa ungdomar kan därför , liksom tidigare under krisen, ta del av förstärkt matchningsverksamhet med personliga coacher redan från dag ett i arbetslöshet, det vill säga innan jobbgarantin för ungdomar inträder. De ungdomar som kommer till Arbetsförmedlingen utan slutbetyg från grund- eller gymnasieskola har dessutom möjlighet att delta i regeringens folkhögskolesatsning även detta i arbetslöshet. Syftet med satsningen är att med hjälp av folkhögskolor motivera dessa ungdomar att fortsätta till vidare studier. förstärktes Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag, bland annat för att deltagarna i jobbgarantin för ungdomar ska kunna erbjudas individuellt anpassade insatser av hög kvalitet. En bra skola förebygger arbetslöshet. stärker vi därför kopplingen mellan skola och arbetsmarknad bland annat genom att införa en gymnasial lärlingsutbildning som en alternativ väg till yrkesexamen inom gymnasieskolans yrkesprogram. Flera viktiga utbildningsreformer ligger framför oss . Dessutom satsar regeringen på att stärka utbildningsväsendet . Arbetslösheten bland unga sjunker , och sysselsättningen ökar. var 461 000 unga sysselsatta, vilket är en ökning med 32 000 personer jämfört med samma månad . Det är positivt, men regeringen nöjer sig inte med det, och jag kan därför försäkra att vårt arbete med att förbättra situationen för unga kommer att gå vidare. 70 (S): Jag vill börja med att tacka statsrådet för svaret, och det låter ju höra sig att regeringen i och för sig inte heller är nöjd. Den försäkran som statsrådet levererar i slutet av svaret borde väl i första hand ges till de ungdomar som ännu inte får tillgång till ett bättre och bredare stöd från dag ett. Det är de som är arbetslösa och som inte fullt ut ses som individer med olika behov av stöd. Visst stämmer det som statsrådet påpekar när det gäller stöd i form av personliga coacher och liknande, men det saknas fortfarande möjlighet vad gäller praktik och arbetsmarknadsutbildning. Den folkhögskolesatsning som statsrådet talar om är på sitt sätt bra tänkt, men den visar att regeringen inom sig inte verkar gå riktigt i takt jag skulle kunna säga att man går lite grann i otakt. Samma regering som inom utbildningspolitiken gärna sorterar eleverna i praktiker, teoretiker och också elitteoretiker tycker när det kommer till arbetsmarknaden att man ska uppmuntra alla att gå vidare till studier. Regeringens folkhögskolesatsning tar inte heller sikte på den omedelbara arbetslinjen. Det finns risk att många upplever det som ytterligare en dead end, för att uttrycka sig lite krasst, då den inte ger någon direkt behörighet. Den är på sitt sätt att jämföra med en nosa-på-utbildning men som inte är yrkesinriktad utan som siktar på vidare studier. Vi vet att risken för arbetslöshet är betydligt lägre bland dem som har avslutat högre studier. Därför har vi i grunden en positiv hållning till högre utbildning, vilket regeringen inte brukar dra sig för att kritisera oss för. Talet om den breda jobbstrategin från statsrådet klingar något ihåligt, tycker jag.