prot · GY09128 · 2011-09-08 00:00:00 — Vi borde kunna bättre när det gäller att ge förutsättningar för ett kunskapssamhälle i där vi ser att studenternas insatser, engagemang, tid och pengar när det gäller studierna är till för deras framtid men också för framtid. Vi måste kunna se att undervisningen försummas. Jag har själv undervisat studenter. Man har försökt få ihop grupparbeten och viktiga undervisningstillfällen, men studenterna säger att de har att ordna med jobb, eftersom studiebidragen är för låga, och med bostad. Det är sådant som dränerar undervisningen i , och det är inte en bra situation för någon. Jag tror att man måste titta på flera lösningar och inte stå och slå varandra i huvudet här i . Däremot kan vi vara tydliga med att man i kommunerna har ett oerhört aktivt arbete att göra. Det finns alltid en prioritering mellan vilka typer av lägenheter man ger företräde till på den mark som i nästan alla studentstäder är oerhört begränsad. På den mark där man inte kan bygga det ena eller det andra kan man bygga det ena. Då måste man ibland välja. Då måste vi se att vi har ett bostadssystem som ger företräde till de stora lägenheterna. Visst kan man tro på flyttkedjor. Jag har sett statistik åt både det ena och det andra hållet. Men det saknas små hyresrätter. Det har aldrig byggts så få sådana i som . Det är fundamentalt fel. Där måste tänka om, och där borde regeringen inte passivt luta sig tillbaka och säga att bostadspolitiken är långsiktig och svår. Där måste vi aktivt stiga fram och säga: Det här är ett nationellt ansvar. 22 (FP): Också jag vill tacka för debatten. Jag har varit med mycket i bostadsdebatten sedan jag kom in i 2002. På något vis går det mesta igen; man känner igen argumentationen och så vidare. Det är ändå positivt att se att vi är eniga och angelägna om att lösa den bostadsbrist som finns på många ställen. Det handlar mycket om strategi. pratar lite om politiska dogmer och ideologiska skygglappar. Jag kan inte tycka annat än att denna beskrivning passar bra in på just investeringsbidragen. Det blir lite märkligt. Investeringsbidrag är en ideologisk fråga eftersom ingen efterfrågar just denna vara. Jag kan inte se att det någon, vare sig i bostads- eller byggbranschen, som efterfrågar investeringsbidrag . De säger snarare tvärtom att det är bra att politiken har lagts om till att vara långsiktig så att man vet vad som gäller och att det hela är förutsägbart. Jag vill också framhålla och påstå att den konsekventa politik som alliansregeringen för kommer att ge resultat. Det finns många saker som har genomförts nu . Vi har omläggningen av , vi har hyresmarknaden som har gjorts om och så vidare. Det måste hinna få genomslag. Ett långsiktigt arbetssätt där man successivt identifierar de hinder och flaskhalsar som står i vägen för ökat byggande är det enda sättet att kunna förändra saker och ting så att vi får ett ökat byggande totalt. Det är det viktiga, och då följer studentbostäderna med. Jag vill lyfta fram den utredning som regeringen kommer att tillsätta och som ska titta just på hyresrätten. Om det finns några hakar när det gäller hyresrätten ska de lyftas fram och förändras. 23 (C): Även jag ska passa på att tacka för att Socialdemokraterna har initierat debatten. Detta är ett viktigt och angeläget problem; det visar inte minst den aktivitet som har rått på Twitter under diskussionen här. Vi har många som följer oss, och det är kul! Också jag tror att det finns en stor samsyn när det gäller problemformuleringen. Det kan ingen undgå att se. Men det gäller inte bara studentbostäder, utan det gäller hela bostadsmarknaden. Däremot har debatten här med all tydlighet visat att det inte finns så stor samsyn när det gäller lösningar. Men det är väl också bra att vi har partier som tycker olika. Det innebär ju att det finns olika alternativ att välja mellan för väljarna. nämnde att det fanns ett motsatsförhållande mellan det som jag och andra alliansföreträdare eftersträvar, nämligen långsiktighet, och att det första vi gjorde när vi kom till makten var att ändra några regler. Detta stämmer givetvis. Men det är skillnad på långsiktighet och långsiktighet. Det måste vara rätt långsiktighet. Det måste råda långsiktiga spelregler som medger innovation och nytänkande och som inte låser fast en hel bransch i ett bidragsberoende. Det blir fel när man som kanske främst Socialdemokraterna och Vänstern i denna debatt vill lösa all världens problem med specialdestinerade och specialdesignade statsbidrag. De är inte långsiktiga, och de är inte stabila. Det är ingenting att stödja en hel fastighetsbransch på. Svensk fastighetsmarknad, studenter och unga förtjänar bättre. 24 (SD): Jag inledde med att tacka för debatten, och jag får avsluta med att tacka för den än en gång. från säger att han känner igen argumenten . Jag tänkte att jag ska ge honom ett litet nytt argument. Än en gång vill jag hävda att det är enkel matematik och sunt förnuft att det har blivit så här eftersom ansvariga politiker har uppmuntrat invandringen utan att anpassa tillgången på bostäder för den växande befolkningen. Genom de senaste årtiondenas invandring har befolkningen ökat med över 1 miljon nya medborgare på gott eller ont det får var och en själv avgöra. En oansvarig invandringspolitik har varit en av de bidragande orsakerna till bostadsbristen. Enligt som arbetar med behovsanalys på är det just ungdomspuckeln, som vi har talat om här , och den stora invandringen som gör att det behövs många fler bostäder. Det finns säkerligen många teser om detta, men för mig är det ganska logiskt: Det hjälper inte att vi bygger å ena sidan om vi ökar på befolkningen i samma takt. Då minskar vi inte glappet. Då måste vi bygga bra mycket mer än vad vi planerar . Sammanfattningsvis: sätt att lösa problemet är det som vi har pratat om igen. Vi vill ha en flexibel parkeringsnorm, vi vill avskaffa fastighetsskatten för studentbostäder, vi vill se över skatteregelverket, vi vill göra det skattefritt att hyra ut halva bostaden med mera. Men det viktigaste av allt är att politiker på alla nivåer börjar ta sitt ansvar och inser att detta är en fråga som vi gemensamt måste lösa. ska jag säga med, risk för att misstolkas, att jag hoppas att jag slipper träffa er här och diskutera samma frågor igen. Jag hoppas att vi har kommit en bra bit på vägen . 25 (V): Låt mig börja med att säga att skälen till bostadsbristen handlar om en oansvarig bostadspolitik och ingenting annat. Vi har haft ett eftersatt bostadsbyggande. Här säger man att investeringsstödet inte ledde till någonting. Men vi har inte heller sett en motsatt utveckling , när investeringsstödet inte finns. När kommer byggandet att börja blomma upp? Det undrar jag. Det som är oerhört viktigt är att vi får ett värdigt boende för alla människor oavsett om man är ung, student eller vad det nu kan vara. Jag blir oroad när jag hör borgerliga företrädare prata om regelförenklingar. Handlar det om att man ska ha mindre tillgänglighet? Ska man inte bygga bostäder för alla? Vad innebär det? Jag vill inte ha en standardsänkning. Jag tycker att man ser det i många studentbostäder; det är en sämre standard än vad många andra har. Vi ska återigen, som jag sade i min inledning, komma ihåg att studenter inte är en homogen grupp. Studenterna är väldigt olika. Det kan vara någon som precis har flyttat hemifrån, men det kan också vara en ensamstående mamma med barn. Vi ska ha lägenheter som passar för alla människor, och det ska vara ett värdigt boende. Det tycker jag är viktigt att understryka. 26 Statsrådet (KD): Låt mig tacka för en spänstig och intressant debatt. Det är som sagt viktiga frågor vi diskuterar. Jag håller helt med; om ska vara en kunskapsnation måste vi också se till att vi löser boendefrågorna, inte minst för att kunna locka hit studenter och forskare från andra länder. Det är också en viktig sak för att rusta som kunskapsnation. Som jag nämnde i mitt anförande kommer vi att lägga extra resurser från departementets sida för att kartlägga och analysera vad det egentligen är som är stort och smått i alla de argument vi möter. Varför byggs det inte i olika kommuner? Olika byggherrar använder olika argument. Det handlar också om vilka regler som finns på nationell nivå som gör det svårare att bygga bostäder för unga människor och studenter. Här kommer vi att göra ett omfattande arbete för att få ett bättre underlag för hur vi ska gå vidare i frågan. Jag skulle vilja välkomna alla konstruktiva förslag även från och oppositionen. Om ni har konstruktiva förslag som bygger på att vi kan främja fler bostäder för unga människor både långsiktigt och kortsiktigt så kom med dem! Vi ska analysera dem och ta med dem i vårt arbete. Jag hoppas att ni antar denna utmaning för att bidra till att lösa problemet. Jag tror också att det finns många olika bitar att jobba med. Det finns sådant som handlar om hur vi ska bygga mer. Det finns sådant som handlar om att vi ska använda det befintliga beståndet på ett bättre sätt. Men det finns också en del tillfälliga lösningar som man kan tillgripa för de mer akuta problemen. Ungdomskullarna växer fram . är därför tyvärr risken att vi kommer att ha lika stora eller till och med större problem om vi inte gör någonting radikalt . Ett stort tack för debatten! Ni är välkomna att bidra med era förslag. Vi lovar att titta noggrant på dem och att analysera alla goda idéer som kommer. Överläggningen var härmed avslutad. Tredje vice talmannen meddelade att (M) ansökt om ledighet . Kammaren biföll denna ansökan. Tredje vice talmannen anmälde att Edip Noyan (M) skulle tjänstgöra som ersättare för . Tredje vice talmannen meddelade att (C) ansökt om ledighet den 3 oktober4 december. Kammaren biföll denna ansökan. Tredje vice talmannen anmälde att (C) skulle tjänstgöra som ersättare för . 4 § Meddelande om namnändring Tredje vice talmannen meddelade att (M) ändrat namn till . 5 § Anmälan om inkomna protokollsutdrag från utskott Tredje vice talmannen anmälde att utdrag ur följande protokoll i ärenden om subsidiaritetsprövning av EU-förslag inkommit: prot. 2010/11:40 för från finansutskottet och prot. 2010/11:43 för från arbetsmarknadsutskottet. 6 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2010/11:FPM147 Meddelande om att bekämpa terrorism och dess finansiering KOM(2011)429 till justitieutskottet 7 § Hänvisning av ärenden till utskott och beslut om förlängd motionstid Föredrogs och hänvisades Proposition 2010/11:164 till civilutskottet Skrivelser 2010/11:148 till finansutskottet /11:162 till skatteutskottet /11:163 till civilutskottet EU-dokument KOM(2011)424 till miljö- och jordbruksutskottet KOM(2011)427 till näringsutskottet KOM(2011)522 till näringsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för propositionen och skrivelserna skulle förlängas till . 8 § Svar på interpellation 2010/11:439 om forskningsanslag till högskolor och nyare universitet 27 Utbildningsminister (FP): har frågat mig vad jag tänker göra åt att högskolor med examensrätt i forskarutbildning har fått lägre forskningsanslag samt vilka mina ambitioner är i fråga om forskningsanslag till Stiftelsen mot bakgrund av högskolans inriktning. Det är viktigt för vår framtid att svensk forskning håller hög internationell kvalitet. Regeringen har därför som principiell syn att statliga forskningsmedel i ökad utsträckning ska fördelas efter kvalitet och i konkurrens. forskningsproposition (prop. 2008/09:50 UbU4, rskr. 2008/09:160) låg denna princip till grund för förslag om fördelning av såväl direkta medel till universitet och högskolor som förslag om medel till strategiska satsningar. Två kvalitetsindikatorer infördes för fördelning av de direkta medlen, nämligen externa medel och bibliometri. Genom de beslut som har fattats med anledning av propositionen 2008 ökas forskningsanslagen med totalt på årsbasis. De största posterna är direkta medel till universitet och högskolor och så kallade strategiska medel till forskningsområden som är särskilt viktiga för . En sådan modell leder till att lärosäten med stora anslag får stora nytillskott, men flera högskolor kom också väl ut. Så har till exempel Stiftelsen direkta forskningsmedel ökat med . Detta kan jämföras med ökningar i medeltal på och till exempel för och . Inget lärosäte har, tvärtemot vad interpellanten påstår i sin interpellation, fått minskade anslag . Hög vetenskaplig kvalitet på forskningen vid kommer med de förändringar som regeringen har genomfört i anslagssystemet också att genom omfördelning leda till ökade forskningsanslag framöver. 28 (S): Jag tackar statsrådet för försöket till svar, ty det var nu inget svar på mina frågeställningar. Min fråga handlade om resurser till de mindre och medelstora högskolorna. Jag exemplifierade med högskolan i min egen valkrets, . När vi hade en socialdemokratisk regering i vårt land skedde den stora utbyggnaden av mindre och medelstora högskolor. Den skedde utifrån en insikt om att värdet av våra arbetsinsatser skulle öka genom förädling och genom mer kunskapsinnehåll. Mötet mellan en förbättrad produktivitet och en bättre utbildad arbetskraft och forskningens möte med arbetslivets behov, företagens utveckling och de utbyggda högskolorna skulle leda till att vi växlade upp kraft och utveckling och därmed också i kommande välfärdsresurser i hela landet. Utbyggnaden av mindre och medelstora högskolor var en del i en framgångsrik regional utvecklingspolitik. Hela landet skulle leva. Det fanns de som föraktfullt talade om de nya högskolorna som bygdehögskolor. De hade inte samma värde och skulle inte få nya resurser. Jag vill påstå att även de anrika universiteten i vårt land en gång har varit nya, och hade de inte fått mycket medvetna resurser vid sin månghundraåriga utveckling hade också de flämtat i resursbrist. Jag beklagar att den statliga högskolepolitiken nu håller på att läggas om. De mindre och medelstora högskolorna är på svältnivå medan de välkomna resurstillskott som kommer sektorn till del nästan ensidigt hamnar hos de äldre universiteten. Det är oerhört beklagligt med tanke på vårt lands möjligheter till utveckling. Hela utvecklingsstrategin för exempelvis handlar om att vi ska få bättre spridning på utbildning, en mer välutbildad arbetskraft och resursutveckling i mötet mellan företagens behov och högskolans forskning. Människor i länet har visat ett unikt engagemang i företags och kommuners direkta insatser i högskolans utveckling. Jag tror att man förväntar sig något annat än de små rännilar som finns i form av statliga anslag. På den frågan fick jag inget svar. 29 Utbildningsminister (FP): Det är ett mycket märkligt påstående, att jag inte svarar på frågan. Frågan var: Vad tänker statsrådet göra åt att högskolor har fått lägre forskningsanslag? Jag svarade att alla har fått högre anslag. har fått de högsta procentuella ökningarna av alla de 27 lärosätena i . Kan inte i sitt nästa inlägg förklara varifrån han fått uppgiften att de skulle ha fått lägre forskningsanslag? Svenskt högskoleväsen har aldrig haft så höga forskningsanslag som , och högskolan i har fått den högsta procentuella ökningen av alla. Vilka är det som fått lägre anslag? Berätta det, ! 30 (S): Inte någonstans påstår jag att de fått lägre anslag. Jag talar om anslagen i förhållande till resursöverföringen. När man har väldigt små resurser blir den procentuella ökningen naturligtvis större. Om har i veckopeng och får ett påslag med en 10-öring är det fråga om en stor procentutveckling jämfört med om han har i veckopeng och får en 50-öring; den 50-öringen är mer värd. Sådan matematisk kunskap har både och jag, trots att vi gick i en skola där man inte bedömdes ha särskilt goda matematiska kunskaper. Den bristen följer med när han beskriver högskolans utveckling och dess olika förutsättningar i landet . Jag ska citera vad skrev i sin rapport nr 21, Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning, innevarande år. Man konstaterar att vissa lärosäten har svårt att uppfylla syftena med basanslaget och att tilldelningen utifrån resultatindikatorer har inneburit en begränsad omfördelning från universitet till högskolor, medan satsningarna på strategiska forskningsområden har givit ett betydande resurstillskott till främst äldre universitet. Om man går över till ett system som nära nog ensidigt premierar den akademiska insatsen, när du inte har fått en nivå, en massa, att kunna utgå från, är det självfallet så att den som har ett stort mått av forskning, som har många anställda professorer och redan många studerande också har oerhört mycket lättare att få en utväxling. Men för att få en spridning i landet och en spridning till strategiska högskolor i tillväxtområden, och i sin forskning och utveckling få direkta träffar i mötet med industrin, då är det naturligtvis oändligt mycket svårare. Det hade inte varit någonting med låt oss säga universitets utveckling om det inte historiskt hade funnits en mycket medveten politik för att åstadkomma denna önskvärda regionala utveckling. Det är det min interpellation handlar om, alltså den politiska viljan att tillse att de nyare högskolorna ska få utvecklingsmöjligheter, att de ska ha faktiska möjligheter att kunna få forsknings- och utvecklingsresurser. Det förvägrar dem genom sin elitistiska hållning som luktar förakt och går tillbaka till den tid då man talade om de onödiga bygdehögskolorna. Jag vill påstå att högskolorna i de olika regionerna i vårt land spelar en oerhörd roll för hela landets utveckling. kan åka ut till de folkpartistiska kommunpolitikerna och få detta bekräftat. 31 Utbildningsminister (FP): Då är vi alltså överens om att frågan innehåller en bluff, för frågar mig vad jag ska göra åt att fått lägre forskningsanslag, och det har de alltså inte fått. Det är bra att vi är överens om det. Det är bra att vi också är överens om att ifall man tar det procentuella påslaget har fått det högsta anslaget av alla svenska lärosäten. Sedan kommer nästa fråga: Ska vi ta pengarna från , som är världsledande i medicinsk forskning, och från , som är avgörande för den stora industrin i hela , och sprida ut dem på ett antal andra lärosäten i ? Det är den frågan egentligen ställer. Mitt svar på det är: Nej, det ska vi inte. Jag står för att vi och det har även tidigare regeringar gjort i ger en mycket kraftfull prioritet åt de lärosäten, när det gäller forskning, som kan vara världsledande eller Europaledande. Jag noterar att blev riksdagsman . Vi hade en omröstning om just den här frågan , och röstade faktiskt på regeringens förslag i det avseendet. Jag har tittat i voteringsprotokollet och konstaterar att röstat för exakt samma anslagsram till forskning, och han har inget annat förslag på hur anslagen ska fördelas. Jag förstår att det låter bra i Radio att stå här och säga att får för lite pengar, men har röstat på precis den fördelning vi har. finns det möjlighet för det socialdemokratiska partiet att väcka en motion där man ska ta pengar från och och ge till . Det går bra. Väck motionen och rösta på den, men stå sedan för det förslaget och låt inte partiledaren stå i och tala om att vi ska satsa ännu mer på världsledande medicinsk forskning. Det är nämligen den ni då kommer att rasera. Man måste stå för sin syn fullt ut. kan skälla på mig för den fördelning vi har, men ni har själva röstat för samma system, . Jag tycker att ni röstade rätt. Vi har en mycket ambitiös forskningspolitik i . är trea i världen när det gäller att satsa forskningsresurser i förhållande till bnp. Vi lägger mycket stor tyngd på forskning vid ett färre antal lärosäten som kan konkurrera i världsklass. och behövs båda, men de har olika uppgifter. Jag håller med om att och andra regionala högskolor har en mycket tung uppgift i den regionala utvecklingen, men för ställning som världsledande forskningsnation är det några färre och tyngre lärosäten som behövs; kallar dem för äldre, snobbiga universitet, eller vad det nu var. Det får han väl tycka, men de är oerhört viktiga för framtid. Tekniska högskolan och hade svensk industri inte varit där den är. har gjort till en världsledande medicinsk utvecklingsnation vad gäller sjukvård och i medicinskt hänseende. Det är en plats som vi kommer att förlora om vi ska ta resurserna därifrån och sprida ut dem på alla våra 37 lärosäten eller på de 27 allmänna högskolorna. Där finns en stor kraftsamling. Sedan ska vi också ha resurser för forskning och innovation vid de regionala högskolorna, men att påstå att de stora universiteten ska monteras ned för att sprida ut pengarna mer jämlikt vore förödande för . Jag är glad att Socialdemokraterna inte föreslår det i sina motioner. 32 (S): blir nu utomordentligt tydlig, och det är glädjande. Jag gör ingen motsats mellan de äldre och traditionella universiteten och de nya högskolorna. Vad jag säger är att universiteten inte hade haft den utvecklingskraft och de traditioner som de har om det inte hade varit en mycket medveten politisk satsning på dem. sätter dem i motsatsställning. Han talar om världsledande forskning och säger: Sprid inte ut resurserna till de mindre och medelstora högskolorna, eftersom det kommer att undandra kraft till det viktigaste! Jag tror inte att det är så. Jag tror att det är så här: är oförmögen att se det nya, att det finns också annan forskning, annan utveckling, till exempel att lyfta och förädla utvecklingskedjan för industrin i och andra län. Där spelar forskningen en oerhört viktig roll. Det är beklagligt att vi har en utbildningsminister som dras åt riktningen bygdehögskolor och inte förstår den regionalpolitiska kraft som finns i högskolorna ute i våra olika län. Kommunpolitiker och det lokala näringslivet ser denna kraft. Jag längtar efter att också utbildningsministern ska bli förmögen att göra det. 33 Utbildningsminister (FP): Jag ser också att dessa högskolor har en viktig roll i innovationsarbetet. Det är därför vi ökar resurserna. har aldrig haft så mycket resurser som som utbildningsminister. Forskningsbudgeten i har aldrig varit så stor som som utbildningsminister. De regionala högskolorna har aldrig haft så mycket resurser, inte bara inflatoriskt uppräknade utan också reellt, som som utbildningsminister. Det är mer än när Socialdemokraterna styrde. Vad förespråkar är att man inom en gemensam ekonomisk ram som har varit helt enig om ska flytta pengar från några lärosäten till andra. Jag noterar att inte har fått med sig sitt egen parti på den inställningen. Socialdemokraterna föreslår inte att vi ska ta pengar från och ge till andra högskolor, de stora tekniska universiteten eller , utan man accepterar våra prioriteringar. Det är klart att slåss för sin valkrets. Det blir en intressant diskussion om det finns två verkliga alternativ att diskutera som står mot varandra här i kammaren. Jag är väldigt glad över att vi har varit så eniga om dessa satsningar, där tyngdpunkten ligger på de universitet som kan bli världsledande och Europaledande. Där ligger tyngdpunkten, men även de andra satsar vi på. Jag ska naturligtvis med spänning se på de motioner som kommer från det socialdemokratiska partiet och som innebär att man ska slå sönder och . Jag väntar på dem och tar gärna en debatt med . 9 § Svar på interpellation 2010/11:438 om kommunanställdas löner och inkomstökningar 34 Finansminister (M): har frågat mig om jag avser att verka för en ekonomisk politik varigenom kommunalanställdas inkomstförstärkningar främst ska komma genom fortsatta skattesänkningar. Alla arbeten ska omfattas av goda arbetsvillkor och avtalsenliga löner. Detta gäller naturligtvis även den kommunala sektorn. Vårdbiträden, undersköterskor, sjuksköterskor, lärare och andra yrkeskategorier inom välfärden är några av våra viktigaste samhällsbärare.