prot · GY0953 · 2011-02-03 00:00:00 — Eftersom jag jobbar med dessa frågor vid sidan av är jag glad att man har skapat resurser så att många kommuner och landsting kan göra konkreta saker. Ytterst är dessa frågor kommunernas ansvar, vilket jag tror att också statsrådet menar i sitt svar. Det är kommunernas ansvar att satsa på skolväsen, modersmålsundervisning och information till föräldrar så att de vet om att barnen har rätt att läsa till exempel chib. Jag har höga förväntningar på regeringen. Man har aviserat om en skrivelse till . Jag hoppas att den åtföljs av konkreta förslag, vilket både och vi efterfrågar. Min förhoppning är att regeringen kommer med konkreta förslag där man väger upp och fyller i minoritetslagstiftningen så att fokuset på och arbetet med romerna blir minst lika bra som arbetet med de finska förvaltningsområdena, som varit lyckat. Jag delar Amineh Kakabavehs oro vad gäller det ungerska ordförandeskapet. Man kan undra över motiv och syfte att ta fram romastrategin med tanke på att främlingsfientliga krafter och nationalistiska partier har så starkt stöd i . I ljuset av detta måste vi från svensk sida, från både riksdag och regering, kritiskt granska romastrategin. Kan statsrådet kommentera det ungerska ordförandeskapets ambitioner? Finns det vidare några andra konkreta besked vad gäller romerna i och satsningar på dem? Frågan är kanske lite för tidigt ställd, men är den uppe, och det är positivt. 21 (S): Herr talman och statsrådet ! Den här interpellationen är mycket angelägen. Det är viktigt att vi fortsätter ha en dialog på bred front, inte minst utanför kammaren, i samverkan med romerna själva. Jag har själv anordnat ett seminarium, och det var mycket värdefullt. Jag har också samverkat med som har bidragit på ett utmärkt sätt med sina föredragningar om situationen. Det är dock mycket kvar att göra. Delegationen för mänskliga rättigheter lämnade sitt slutbetänkande för länge sedan. Vi vet att handlingsplanen för mänskliga rättigheter i gick ut . Utvärderingen skulle ha varit klar , och jag vet ännu inte hur regeringen har tänkt fortsätta arbetet. Det är viktigt att de romska frågorna är en del av de generella frågorna. Romerna ska, utan utpekande politik, ha samma möjligheter som andra att få arbete och bostad, och deras barn ska ha samma möjlighet att fullfölja skolan. Jag vill varna lite för den utpekande politiken. I stället bör man se värdet av att ha en generell politik som omfattar alla. Dock kan det krävas extra ansträngningar. Jag vill peka på vikten av att man håller samman arbetet. Jag känner inte den största tryggheten i att ordförandelandet ska driva på i denna fråga. Det är ju ett land som vi har anledning att granska utifrån dess brist på respekt för mänskliga rättigheter och syn på romer, som ofta kommer till uttryck. Jag vill värna om det arbete som bedriver på det romska området, vilket också statsrådet nämnde. Vi ska inte dubblera arbetet, men vi ska samverka och hitta organisatoriska frågor för det. President har tagit initiativ som vi har understött från svensk sida. Vi drev också på ambitionen att ha en jämn könsfördelning. Detta har verkat , och det finns möjlighet att reformera. Det här är strukturer som har gjort väl ifrån sig på flera områden. Vi har Dostakampanjen som är ett omvittnat gott uttryck för detta arbete, men det behöver förstärkas. Kontaktytorna och formerna för att organisera romerna själva i förhållande till och ministerrådet kan vara viktigt. En brist i att vi inte kan få upp romernas situation mer är att de finns utspridda i många olika länder och inte har haft möjlighet till organisatorisk samverkan. Vi får inte den kontaktyta vi skulle behöva. Vi jobbar med det nationellt, men vi skulle behöva ta nya tag inom . Jag vill lägga kraft på att bevaka de mänskliga rättigheterna. Där har huvudansvaret. Det finns dock många andra instrument som har sin huvudyta i EU, vilket gör det till ett mer naturligt forum. Jag skulle vilja att statsrådet talade mer om relationen mellan EU och utifrån denna frågeställning. Är han beredd att se till att man förstärker det romska forumet och arbetet med de romska frågorna inom , inte minst med tanke på att man är i en reformeringsprocess? Det som kommer ut ur reformeringsprocessen är i huvudsak positivt. Jag skulle dock till och med vilja gå längre i vissa delar. Vi saknar regeringens svar på hur man ser på det romska arbetet inom i den reformeringsprocess som pågår. Jag vill förstärka och utveckla det, och jag väntar på regeringens svar. 22 Statsrådet (FP): Även jag vill tacka Amineh Kakabaveh för interpellationen och för det engagemang i den romska frågan som finns i hos många ledamöter från flera partier. Flera av er har varit inne på det, men vi behöver påminna om romernas historia. Man brukar ibland tala om den bortglömda Förintelsen. Det handlar om ungefär en halv miljon romer som också mördades i koncentrationslägren under . Det har funnits en historia av förtryck i och i andra länder, också i . En del av de övergrepp som romer drabbades av i är rätt svåra att förstå. Man tvångssteriliserade resandefolket och tog ifrån människor rätten att få barn därför att staten menade att den typen av människor inte skulle ha barn. De förvägrades skolgång och nekades rösträtt. Det har funnits ett utanförskap som har varit gigantiskt. Jag har tagit initiativ till att ta fram en vitbok. Ett av förslagen från Delegationen för romska frågor är att man från statens sida ska erkänna vad som har skett, få det på pränt och också kunna sätta punkt och gå vidare. Precis som flera av debattörerna har påpekat är detta inte något som bara tillhör historien. Det finns ett gigantiskt utanförskap bland romer . Skolresultaten innebär att man fortsätter en tradition där man går ut utan godkända grundskolebetyg. Vi är i ett läge med mycket stor arbetslöshet, och detta är en grupp som drabbas av omfattande diskriminering även i . Min övertygelse är följande. Vi ska använda de internationella forum vi har för att driva mänskliga rättigheter och den romska frågan. Jag vill ansluta lite till det säger. Jag tror att vi behöver särskilda insatser för romer regeringen har ju också tillsatt Delegationen för romska frågor men vi behöver också ha perspektivet att detta handlar om mänskliga rättigheter. Det vill säga att vi också ska ha generella åtgärder även om det kan behövas speciella insatser. Vi ska inte tappa bort att det är individen det handlar om också när det gäller romer. Jag vill också ansluta mig till vad säger om att vi ska akta oss för att bygga upp för många olika strukturer. Vi har och en kommissarie som har gjort ett utmärkt arbete när det gäller romer. Vi har en diskussion på EU-nivå om vad vi ska göra. Där håller regeringen och jag själv just nu på att fundera på vad som egentligen ska ligga på EU-nivå och vara EU:s ansvar. Kanske till skillnad från en del vänsterpartister i kammaren är jag en varm anhängare av Europasamarbetet. Däremot måste man alltid fundera på vad som ska ligga på Europanivå. Jag tror att vi kan driva arbetet med minoriteters, däribland romers, rättigheter på Europanivå, genom att framför allt stå upp för de grundläggande rättigheterna. Vi får inte hamna i en situation där enskilda medlemsstater smiter undan sitt ansvar genom att säga att detta är något som har ansvar för. Vi ska ha lika rättigheter, oavsett om det gäller fri rörlighet eller mänskliga rättigheter och oavsett vilken bakgrund man har. Men vi behöver vara mycket tydliga. Ett par av de länder som närmast berörs har ju nämnts och och de länderna har ett stort eget ansvar för att stå upp för sina minoriteters rättigheter. Det ansvaret ska de inte kunna smita undan. Det har ställts ett par konkreta frågor. Både och frågor gäller vad som har gjorts och vad som kommer att göras. En hel del har ju gjorts. Vi skärpte diskrimineringslagstiftningen under förra mandatperioden. Vi tillsatte Delegationen för romska frågor. Vi har gått ut med att vi kommer att ta fram en vitbok om romernas situation. Men jag är inte naiv, utan jag tror att det kommer att behöva göras en hel del mer. Just nu bereder vi, efter att ha fått in remissvar, andra förslag från Delegationen för romska frågor om vad vi ska kunna gå vidare med. Allra sist vill jag understryka att detta kanske är den grupp människor i som är i störst utanförskap. En del i det som har skett är en starkare nationell minoritetspolitik som också har stärkt romerna, men vi behöver göra en rad andra insatser, och jag kommer att återkomma i flera frågor. 23 AMINEH KAKABAVEH (V): Jag vill också tacka ministern och de ärade ledamöterna för deras engagemang. Vi är nog alla överens om situationen och om det förtryck och den diskriminering som råder i vårt eget land och i andra delar av . Det råder ingen tvekan om detta. är ordförande i för romska frågor. Nästan allt det som har beskrivits här håller hon med om, både bristerna och de konkreta förslagen. Jag tycker att de är jättebra. Vi måste nu skyndsamt avsätta resurser för att förbättra, inte minst på utbildningsområdet och när det gäller bostadssituationen. Det som framkommer i en del beskrivningar är skrämmande, och man kan inte tro att det är . Vi måste börja hemifrån, i vårt eget land, men vi ska inte glömma att vi också tillhör ett större sammanhang, det vill säga . Därför är det bra för att se till att man bevakar detta både i och i andra delar av . I denna fråga har jag fått stöd av . Hon tyckte att det var jättebra. Jag träffade henne två gånger efter utredningen, och vi är överens om att vi måste göra detta. är det regeringen som har kommandot. Det är bra att anslaget för den nationella minoritetspolitiken har ökat från 10 miljoner till 85 miljoner, men här är det inte 1 miljon mer eller mindre som är det avgörande. Det viktiga är att man inser att problematiken är alarmerande, och man måste göra konkreta saker. Det handlar inte om rekommendationer om vad medlemsstaterna ska göra och om respekten för romernas mänskliga rättigheter. Det här handlar om respekten för medborgerliga rättigheter. Romerna har funnits i vårt land och i andra delar av i mer än 1 . Därför är detta inte egentligen en fråga om integration om romerna ska integreras med oss andra utan om hur vi betraktar dem. av de vuxna romerna är arbetslösa. Det är skrämmande. vet vi inte om det är 50 000 eller 70 000 romer som bor i eftersom det inte framgår av medborgarstatistiken, men det är skrämmande om av dem är arbetslösa. Hemlösheten bland dem är också stor, åtminstone bland dem som inte kan få förstahandskontrakt. Problemen är alltså stora på bostadsområdet och när det gäller utbildning. Barnen får ju sin trygghet hemma och i skolan. Med min bakgrund vet jag hur svårt det är att komma in i ett samhälle som och , och det är ännu svårare om man har en etikett på sig att man är rom. Därför hoppas jag verkligen att ministern och regeringen är med i den frågan. Självklart kan man utreda hur man kan jobba. Detta är en bra sak att börja med både hemma och i . 24 (V): Jag vill också tacka för den goda viljan, som vi alla hoppas ska omsättas i verklighet. Jag funderar på något som kan förefalla paradoxalt. Man diskuterar kulturarvet och anser givetvis att romernas kultur i är en del av vårt kulturarv, och då kan man fråga sig var de uttrycken finns synliga. Jag kan inte på rak arm komma på så många exempel, tyvärr, och det är väldigt beklämmande. Detta är en viktig sak när man talar om förtryck av olika grupper. Det är ju kulturen som binder samman människor, både över nations- och språkgränser och genom historien. Det handlar om det nedärvda kulturarvet och framtidens kulturarv. Jag frågar: Finns det några speciella tankar om kulturens värde i det här sammanhanget? En annan sak jag reflekterar över är invandringspolitiken, hur man behandlar de människor som kommer till vårt vackra land. Just de romska människorna kan råka väldigt illa ut eftersom de egentligen inte har något fosterland. Det är också någonting som man kan beakta. 25 (FP): Jag vill tacka statsrådet för hans svar på våra funderingar. Jag vill understryka den delen i interpellationssvaret som pekar på de enskilda ländernas ansvar. Det är inte Europeiska unionen, Amineh Kakabaveh, som ska lösa skolutmaningarna, utan det måste våra kommuner göra. Men staten och regeringen har en viktig roll. I och med att man har en delegation för romska frågor finns frågan med på den politiska dagordningen. Delegationen har haft regionala konferenser och har uppmärksammat många politiker runt om i landet att det finns sådana bekymmer. Det i sig har lett till att kommun- och landstingspolitiker lokalt och regionalt har börjat göra konkreta saker. Det har varit vuxenutbildning, brobyggare, sfi-kurser, modersmålsundervisning och andra typer av verksamhet. Det har gjorts lokala och regionala kartläggningar där man har tagit reda på: Har vi romer i vår kommun? Var är de någonstans? Vad har de för bakgrund? Hur ser hälsan ut? Hur ser skolresultaten ut? Regeringen och staten borde ta ansvar för det arbetet för att kunna hålla grytan kokande, för att använda det uttrycket. Det är inte bara EU-nivån vi ska diskutera. Det finns bekymmer, förtryck och förföljelse, och det måste vi fortsatt ta avstånd från. Min förhoppning är, och det är det absolut viktigaste, att romska frågor ska få en minst lika viktig och hög status som det finska förvaltningsområdet och det fina arbete som görs inom ramen för minoritetslagstiftningen som kom 2010. 26 (S): Herr talman och statsrådet! Det är bra att vi har den här interpellationsdebatten. Men det är också bra att vi kan komma tillbaka till frågorna. Det känns som att det finns flera trådar som behöver knytas ihop . Det vore bra om vi kunde fortsätta att ha en dialog, bolla idéer och ha en mer samlad linje. Det är bra om vi i är samlade och står starka i de här frågorna nationellt. Vi är då också en starkare röst på de europeiska och internationella nivåerna. Det finns ungefär tio miljoner romer i eller åtminstone inom EU. Det kan vara fler om man räknar medlemsländer. Det finns länder där den romska befolkningen uppgår till . Vi talar om ganska stora minoriteter på flera håll i . Ändå är politiken på området så outvecklad. Visserligen har kommuner, landsting och myndigheter alla sin del av ansvaret. Men när det gäller att upprätthålla respekten för mänskliga rättigheter och garantera den är det staten som har ett ansvar. är det europeiska organ som utifrån sin stadga för mänskliga rättigheter har ett ansvar för att bevaka och övervaka de frågorna. Därför ska en viss tyngd i arbetet ligga där. Jag skulle önska att hade en nationell handlingsplan för mänskliga rättigheter. Det var ett tag sedan vi hade det. Jag utgår från att det finns sådana planer, men hann inte svara på den frågan. Han får gärna återkomma. Varje land bör ha en sådan handlingsplan. Vi behöver förstärka och förändra. Jag menar inte att det arbete som finns i och kontakterna inom European and , som också inkluderar resandefolk, är det optimala. Att jag tar upp detta är för att det finns möjlighet att utveckla arbetet. Man ska ta vara på det. Annars riskerar arbetet att tunnas ut i de delar som handlar om att ha kontakt med romerna själva. Det är alldeles avgörande om vi ska komma fram i de här frågorna att vi inkluderar romer och resandebefolkningen. Det krävs en viss organisation för det arbetet. Där har vi nationella erfarenheter att ta med oss ut i . 27 Statsrådet (FP): Låt mig inledningsvis säga att vi i det svenska parlamentet ska vara stolta över att vi har den debatt vi har jämfört med många andra europeiska länder. Vi har en hemläxa och väldigt mycket att göra i . Det ska vi inte glömma bort. Men vi har ett helt annat engagemang och en helt annan ton i dessa frågor i än vad man har i en rad andra europeiska länder. Det ska vi vara väldigt glada och tacksamma för. Jag både kan och vill svara på fråga om nationell handlingsplan. Vi håller på att titta på frågan för att ta fram en ny nationell handlingsplan vad gäller mänskliga rättigheter. Alla deltagare i denna debatt är engagerade i mänskliga rättigheter. Vi bör ibland också fundera på: Vad har vi att göra på hemmaplan? Vi ligger bra till internationellt. Men vi ska påminna oss själva om att det inte alltid är så att vi här klarar våra grundläggande mänskliga rättigheter. Vi behöver fördjupa arbetet dels för att vi ska uppfylla de internationella åtagandena, dels för människors skull. För att vi ska ha en ännu starkare röst på den internationella scenen behöver vi ha ett aktivt arbete vad gäller mänskliga rättigheter. Regeringen kommer att återkomma i den frågan. frågor är både intressanta och viktiga. Ser vi att en nationell minoritet som romerna är en del av det svenska kulturarvet? Jag har precis som svårt att ge exempel på det. Romerna är, har varit och kommer att vara en del av . De är en del av våra nationella minoriteter. Den stora utmaningen är att romerna berättar en historia där de är och har varit drabbade av övergrepp. Vår utmaning är att se till att det inte ska ske . Minoritetspolitiken handlar delvis om att kunna tala sitt språk och kunna utöva sin kultur. Vi ska ha den typen av rättigheter. var inne på de rättigheter man får i förvaltningsområdet för till exempel det finska språket. Det andra jag kan säga att regeringen gör konkret är att vi har bett Forum för levande historia att titta på hur man bättre kan skapa möjligheter för att bevara romsk kultur och se till att den blir synlig. Det finns en fråga som jag slarvade med i förra inlägget. Det är så många debattörer att det gäller att hinna samla ihop alla frågor. Det fanns en oro från er alla om det är det ungerska ordförandeskapet som ska vara drivande i arbetet för romers rättigheter i . Till att börja med ska man vara mycket tydlig mot . Det gäller speciellt med den politiska utveckling man har i där det största oppositionspartiet anordnar demonstrationer och marscher som påminner om de marscher som de nazitrogna partierna hade före och under . Det är en djupt allvarlig utveckling vi ser i . Å andra sidan har det största oppositionspartiet haft stora framgångar genom att hetsa mot romer. Man hetsar mot romer och judar. Det är ett öppet antisemitiskt och antizigenskt parti. ska man säga att detta är oppositionen. Det som sker på EU-nivå är att ordförandeskapen rullar vidare. Det är , och tillsammans. Det man inriktar sig på är hur vi ska kunna mainstreama arbetet för romernas rättigheter. Det handlar om hur man ska kunna använda strukturfonder bättre och hur vi ska kunna gå vidare med plattformen för romers integrering. Där är det centralt att spelar en avgörande roll för att se till att de rådslutsatser som detta slutligen kommer att utmynna i är bra och effektiva. Som jag var inne på gäller det att vi gör rätt saker på rätt plats. Vi ska fundera på: Vad kan vi använda EU-systemet till, och hur ska det se ut? Det handlar om att använda det internationella samarbetet för att komma närmare varandra och för att lyfta fram minoriteters rättigheter. Men vi måste också vara tydliga med att stater och där vill jag återigen understryka det sade har det yttersta ansvaret för att mänskliga rättigheter värnas. Men vi kan använda EU-samarbetet och för att komma framåt. 28 AMINEH KAKABAVEH (V): Det finns olika ambitioner på olika nivåer, och det finns olika ambitioner. Det gäller här i riksdag, i och i andra delar av . Man tror att man gör jättemycket för att man hälsar på judar och romer i ett land i . I går vi i täten för mänskliga rättigheter när det gäller romer, andra minoriteter och andra folkgrupper. Det är vad som är så bra med . Men tyvärr finns det en annan sida i varje samhälle. Det gäller till exempel hur våra institutioner och skolor har behandlat människor. Vi har utredningen att gå till för att få svar på en hel del frågor. Därför ska vi aldrig vara nöjda. Vi ska alltid sträva vidare, precis som vi är med när det gäller mänskliga rättigheter och FN:s konventioner för barn och kvinnor. Där är det viktigaste för oss att alla människor ska behandlas lika. Därför är det viktigt att värna minoritetspolitik både i och i EU. Därför är det också bra att ha till exempel den reporter som också ser vad som händer i med romernas mänskliga rättigheter. De ska respekteras både hemma och ute. Därför tycker jag att detta är viktigt. Jag tänkte passa på att läsa en rad ur en dikt: Ingen människa är en ö utan en del av en kontinent. Det förklarade en gång den engelska poeten . Vårt land är likaledes en del av en kontinent. Därför kan inte isolera sig från vad som drabbar andra folk och minoritetsgrupper i andra delar av och världen. 29 Statsrådet (FP): När jag försökte gå igenom mina anteckningar såg jag att det finns en fråga som jag tror att jag inte riktigt har besvarat. Flera av er har återkommit till den. Det gäller pengarna. Alla är vi överens om att det är bra att vi har åttafaldigat anslaget till minoritetspolitiken under alliansregeringens första . Det var ett viktigt arbete vi gjorde för att lyfta minoriteters rättigheter. Amineh Kakabaveh säger och hon har helt rätt att 85 miljoner är gott och väl men att de inte kommer att lösa hela problemet med romernas utanförskap. Det är sant. Det är klart att dessa 85 miljoner handlar just om minoritetspolitiken om möjligheten att utöva sitt språk och sin kultur och pengar till förvaltningsområden för de minoriteter som har förvaltningsområden. Däremot löser man inte utanförskapet när det gäller skolgång och jobb med bara minoritetspolitiken. Det ska vi inte lura oss att tro. Allra sist skulle jag vilja ansluta till det som talar om, det vill säga att se de individer och människor som detta handlar om. Jag vet att riksdagsledamoten har ett stort engagemang också för kvinnors rättigheter för tjejers och unga flickors rättigheter. Där har vi ibland slarvat från myndigheternas sida gentemot människor som har flytt från andra länder men också gentemot några av våra minoriteter. Jag fick berättat för mig av en kvinna som praktiserade på ett socialkontor i . Hon upptäckte en romsk flicka som var som inte gick i skolan. Hon hade blivit bortgift enligt romsk tradition. För att göra en lång historia kort slutade ärendet med att man inte gjorde någonting åt det. Kvinnan fick lära sig av sina chefer att om man skulle ingripa i just denna romska familj var det så många andra man behövde ingripa i. Om man gör så sviker man individens rättigheter. Utgångspunkten måste alltid vara individens rättigheter. Vi ska inte heller ha något slags omvänd förståelse för saker som människor drabbas av. Jag hoppas att denna debatt kommer att fortsätta. Jag förutsätter att ni som har deltagit i diskussionen kommer att ägna åt att vara en blåslampa på mig och regeringen så att vi gemensamt ska kunna föra frågan framåt. Vi har en historia att skämmas över. Vi ska se till att vi inte också får en framtid att skämmas över. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2010/11:63 till civilutskottet /11:67 till miljö- och jordbruksutskottet 6 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2010/11:FPM65 för Donauregionen (2010)715 till näringsutskottet Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Jag vill hälsa statsrådet , statsrådet , statsrådet , statsrådet och statsrådet välkomna. Statsrådet besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt ansvarsområde. 31 (S): Medierna har varit fyllda av Rädda Barnens rapport om de växande klyftorna och den stora och ökande barnfattigdomen i . Omkring en kvarts miljon barn och ungdomar saknar mat, kläder och skor. Föräldrar har svårt med kostnaden för glasögon, för att inte tala om problemen med skolresor eller semestrar. Det är framför allt barn till ensamstående föräldrar och barn till invandrare som har det värst.