prot · GZ0938 · 2011-11-29 00:00:00 — Jag tror att denna fråga verkligen förtjänar att tas på väldigt stort allvar, och jag tror att det är viktigt att den får ta lite tid så att det blir rätt åtgärder som vidtas. Allra sist vill jag nämna någonting om ett fantastiskt bra exempel. Jag kan gärna uppmana er att göra ett besök på Arbetsförmedlingen på , som uteslutande jobbar med unga funktionshindrade. De når väldigt bra resultat och har goda arbetsgivarkontakter. I grunden är dock detta en fråga vi tar på stort allvar och som är oerhört viktig för väldigt många unga människor. 102 (S): Jag vill klargöra att vi verkligen inte vill ta bort möjligheten till aktivitetsersättning vare sig för unga eller för någon annan. Det ska självklart finnas för den som behöver det, och där tror jag att vi är överens. Jag hoppas att vi är överens. Problemet är dock när vi har en ökning på , trots att vi dess bättre inte tycks se ett försämrat hälsoläge. Då visar det att det är någonting annat som är fel, och det är inte acceptabelt. Jag tycker att en del av de saker arbetsmarknadsministern tar upp är bra, och jag förväntar mig och hoppas på resultat ifrån de utredningar och översyner som arbetar. Men jag saknar ett område, och det är utbildningspolitiken. Ett viktigt skäl till att unga hamnar så långt bort från arbetsmarknaden att man till och med får förtidspension av arbetsmarknadspolitiska skäl är nämligen just att man inte har klarat av skolan. Vi har en utveckling där andelen unga som lämnar gymnasieskolan utan tillräckliga kunskaper har ökat och är rekordstort. Jag läser ur rapporten: hade av de unga vuxna i åldrarna 2029 som inte fullbordat en gymnasieutbildning beviljats aktivitetsersättning. Det finns alltså ett uppenbart samband här, och det har inte bara att göra med om så kallade fel elever hamnar i särskolan. Det handlar också om gymnasieskolans möjligheter att anpassa utbildningen så att fler elever faktiskt får möjlighet att lyckas i gymnasieskolan. Där är det dess värre så att arbetsmarknadsministern inte tycks ha särskilt mycket att säga till om i utbildningspolitiken. Annars hoppas jag att hon hade agerat så att vi inte hade fått se den stora besparing på nästan 1 miljard som ska göras i gymnasieskolan och som naturligtvis kommer att försvåra möjligheten att anpassa utbildningar och ge extra stöd till de elever som behöver det. Det är precis vad man vittnar om ute i skolorna och ute i kommunerna. Vi har tidigare här debatterat de utmaningar kommunerna står inför när det gäller demografisk utmaning, arbetskraftsförsörjning och ökad börda när det gäller att sörja för många äldre i många kommuner. Vi vet och vi har debatterat det här att det finns en stor risk för ökad arbetslöshet. De kommunala budgetarna kommer med stor sannolikhet att vara mycket ansträngda . Då lägger regeringen sten på börda genom att genomföra stora besparingar i gymnasieskolan. Då tror jag dess värre att även om det är viktigt att prata med arbetsgivare och ändra attityder kan detta inte vara i stället för att också göra inte försämringar utan förbättringar och satsningar i skolan. Det handlar om att fler ungdomar alla ungdomar ska få en chans att få de kunskaper de behöver inte bara på arbetsmarknaden utan också som fullvärdiga medborgare som kan tillvarata sina rättigheter i vårt samhälle. 103 (M): nämnde Arbetsförmedlingen i . Jag har varit där på besök, och ett besök där är väl värt det. Där kan man läsa mycket, och de tar upp just detta att man måste ha en bra övergång från utbildningen i gymnasiesärskolan till arbetslivet. Här har de lyckats väldigt bra med att slussa ut ungdomar, och även arbetsgivarna har gjort en väldigt bra insats. Det talas om att arbetsgivarna har varit positiva, men mest framgång har vi haft hos de små och medelstora företagen. Det är ett bra exempel att belysa. Man kan gärna kontakta och göra ett besök just vid Arbetsförmedlingen i , där det alltså finns en speciell avdelning för unga funktionshindrade. Sedan gäller det, tror jag, mycket att ändra attityder och se på möjligheterna. Vad kan en person med funktionsnedsättning åstadkomma? I den rapport som tog fram och som är ganska aktuell finns en hel del intressanta kommentarer bland skrivningarna. Jag ska ta upp ett par kommentarer som arbetsgivare som har anställt ungdomar med funktionsnedsättningar har gjort. En person säger att de redan har en anställd som har en funktionsnedsättning men som kompenserar detta genom en gedigen yrkeskompetens, och denna företagare är beredd att anställa fler. Det gäller alltså att se kompetensen. En annan företagare säger: ADHD absolut! De brukar vara grymma på att lösa problem inom mitt område dataprogrammering. Återigen, det gäller att se vad personen kan åstadkomma och inte se funktionsnedsättningen eller funktionshindret. Jag tror, fru talman, att det handlar mycket om detta. Här måste vi fortsätta att göra gemensamma insatser. Ungdomar med funktionsnedsättningar är en grupp som kan råka illa ut och hamna i utanförskap. Det måste vi motverka på alla sätt. 104 Arbetsmarknadsminister (M): Jag kan nämna någonting om den proposition som kommer om just en ny gymnasiesärskola med en större arbetsmarknadsanpassning av utbildningarna. har fått i uppdrag att utforma denna utbildning efter samråd med arbetsmarknadens parter, och man kommer också att inrätta särskilda nationella programråd för att yrkesutbildningarna ska matcha det arbetsmarknaden efterfrågar. Vi har även öppnat möjligheten för dessa ungdomar att gå på yrkesvux och få en yrkesutbildning. Lärlingsutbildningar kan vara en annan aktuell modell. Men i grunden där håller jag med , och det är väldigt viktigt ligger det i kommunernas skolpolitik att ge varje barn och ungdom stöd så att de kan klara av utbildningen. I den nya skollagen har rätten till särskilt stöd också förstärkts. Det ska inte krävas, tycker jag, en diagnos för att man ska kunna få ett stöd så att man klarar av skolan. Sedan ska rätt barn och ungdomar givetvis få en diagnos om de har en sjukdomsbild. Jag hoppas också att vi , när det blir mer öppet och vanligt, kan se personer med psykiskt funktionshinder på våra arbetsplatser. Undersökningar visar, tyvärr, att inte vill ha en arbetskamrat som har psykiska problem. Det är ett stort bekymmer som vi måste överbrygga, för kommer de flesta svenskar att ha någon form av psykiska problem på grund av olyckliga omständigheter i livet, sjukdom eller dödsfall. Då kan vi inte ha en arbetsmarknad som exkluderar dessa personer. Frågan som är väckt här är en fråga som regeringen tar på väldigt stort allvar. Det här är ett förhållande som har varit , och det är inte bra att så många ungdomar har denna form av aktivitetsersättning. Däremot är det inte heller bra att ta bort den för snabbt. Det är också av det skälet som regeringen inte har valt att gå på utredningens förslag i brådska utan att göra ett gediget arbete som syftar till att ungdomar ska få chans att komma in på arbetsmarknaden även om de har ett funktionshinder. 105 (S): : Det som arbetsmarknadsministern tar upp delar jag verkligen. Psykiskt funktionshinder, psykisk sjukdom är en folksjukdom. Vi känner alla någon nära, i vår familj eller i vår nära bekantskapskrets, som har en psykisk sjukdom eller psykiskt funktionshinder. Men i den offentliga debatten och på arbetsmarknaden är det som om människor med psykiska sjukdomar är osynliga. ger det också bilden av att en psykisk sjukdom skulle vara livslång. Det är ett fåtal psykiska sjukdomar som är livslånga. De allra, allra flesta är botbara. De allra flesta är sådana att man kan leva ett gott och rikt liv, delta i arbetslivet fullt ut eller till del med sin psykiska sjukdom. Där tror jag att det är oerhört viktigt hur vi som politiker och förebilder i debatten uttalar oss och kan synliggöra att varje människa behövs på arbetsmarknaden. Jag är inte nöjd med arbetsmarknadsministerns svar och det som regeringen gör i den här frågan, men jag väljer ändå att ta fasta på arbetsmarknadsministerns positiva tonläge här. Och jag förväntar mig att de utredningar och översyner som pågår ska resultera i konkreta förslag som vi får anledning att komma tillbaka till i kammaren. Tack för debatten! Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Svar på interpellation 2011/12:115 om ungdomsarbetslöshetens konsekvens för ungas inträde i samhällslivet 106 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att underlätta ungas inträde på arbetsmarknaden. Som jag har påpekat tidigare i kammaren är arbetslösheten bland unga en utmaning som regeringen tar på största allvar. Regeringen har en bred jobbstrategi för att bekämpa ungdomsarbetslöshet. En del i den strategin är att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden för unga, vilket vi har gjort genom att halvera socialavgiften för alla . Dessutom kan ungdomar som har varit utanför arbetslivet under minst sex av ta del av nystartsjobb. Jag vill också framhålla att regeringen är övertygad om att en utbildning av hög kvalitet förebygger arbetslöshet. Därför har regeringen genomfört och kommer att genomföra flera viktiga utbildningsreformer. Kopplingen mellan skola och arbetsmarknad förstärks, bland annat genom införandet av en gymnasial lärlingsutbildning som en alternativ väg till yrkesexamen inom gymnasieskolans yrkesprogram. Regeringen bereder förslag för att förena lärlingsutbildning med anställning. Därutöver har en särskild utredare fått i uppdrag att utreda och föreslå lösningar avseende en ny anställningsform med ett utbildningsinnehåll för unga, så kallad lärlingsprovanställning. De ungdomar som riskerar att fastna i långvarigt utanförskap måste erbjudas bästa möjliga stöd hos Arbetsförmedlingen. Detta gäller, precis som påpekar, särskilt för unga som inte har slutfört sin gymnasieutbildning. Precis som tidigare kommer Arbetsförmedlingen även att kunna erbjuda arbetslösa ungdomar mellan , som saknar fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning och som har kvalificerat sig för någon av garantierna, att med den högre bidragsnivån inom studiemedlet kunna påbörja kompletterande studier inom vuxenutbildning. Vidare kommer också den så kallade folkhögskolesatsningen att fortsätta . Syftet med folkhögskolesatsningen är att motivera arbetslösa ungdomar som saknar slutbetyg från grund- eller gymnasieskolan att återgå till utbildning för att slutföra sina studier. I budgetpropositionen föreslår regeringen att Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag förstärks. Syftet är bland annat att deltagarna i jobb- och utvecklingsgarantin för ungdomar ska kunna erbjudas insatser av hög kvalitet och oftare få träffa en arbetsförmedlare. uppgick antalet arbetslösa ungdomar till 133 000, vilket motsvarade av arbetskraften. Det är en hög siffra, men det är viktigt att komma ihåg att av dessa var hela 53 000 ungdomar, eller , i själva verket heltidsstuderande som sökte arbete. arbetskraftsundersökning, , visar att 25 000 fler ungdomar var sysselsatta än . Detta, , är ett par exempel på de åtgärder som regeringen har vidtagit och avser att vidta för att underlätta ungas inträde på arbetsmarknaden. 107 (S): Jag börjar med att tacka statsrådet för svaret. Vi har ju hållit på och debatterat här , men jag tror ändå att det är viktigt att kammare debatterar unga vuxnas arbetslöshet. En del statistik, om vi tittar på , säger att det var drygt 190 000 unga mellan som var arbetslösa. Det gör mig som politiker men även som mamma till två unga vuxna väldigt orolig. fick jag ett sms från min dotter som ska lämna , och det hon önskade sig i julklapp var ett jobb. Så det är klart att de här siffrorna oroar. borde faktiskt innebära möjligheter att få vikariera under sommarsemestrarna, men trots det var det alltför många unga som inte fick chansen att få ett jobb. Läget är alltså allvarligt och förtjänar en debatt. Siffror och statistik berättar egentligen inte så mycket om hur livet är för de här unga kvinnorna och männen som är från stad och landsbygd, infödda och utrikesfödda och hur de faktiskt har det. Ingen tycks ju efterfråga dem på arbetsmarknaden. Det är värt att tänka på att ingen efterfrågar dem på arbetsmarknaden. Då blir det skrämmande att en så stor del av en ungdomsgeneration har väldigt stora problem att få ett jobb. Inget jobb ingen inkomst, ingen inkomst ingen egen bostad och ingen egen bostad inget självbestämmande. Det som jag vill visa med min interpellation är just att hela livet ställs på vänteläge för de här unga som inte har jobb eller inte har avslutat sin utbildning. Det är självklart inte varenda ung vuxen som har svårigheter på arbetsmarknaden det är inte det jag säger men det är tillräckligt många för att det ska avskräcka. Att det finns ett starkt samband mellan avslutade gymnasiestudier och inträde på arbetsmarknaden har vi debatterat och hört tidigare här i kammaren. Arbetsgivare efterfrågar nya medarbetare som har avslutat sina studier, och har du då inte gjort det anses du inte vara anställbar. Kontakter och nätverk har en stor roll att spela, men dina föräldrars bakgrund spelar också roll när det gäller om du avslutar dina egna studier. Jag förstår att problematiken och utmaningarna är komplexa, men det är klart att det måste finnas saker som går att göra. I morse kom det på utbildningspolitikens område en ytterligare dålig och rent ut sagt deprimerande nyhet om vilken väg har slagit in på när det gäller studier och unga. Studier och jobb hänger ju ihop. Därför är nyheten om att unga elever med utländsk bakgrund har stora svårigheter att klara av oroande. I och med att man inte klarat får man ingen plats i gymnasieskolan, och sedan är man inne i ett ekorrhjul som bara snurrar fortare och fortare. Allt detta pågår under en borgerlig skolpolitik som har verkat och som ger effekt på arbetsmarknaden också. När jag läste statsrådets svar fastnade jag på några saker. Bland annat hänvisar hon till nystartsjobben som marknadspolitisk åtgärd. Min följdfråga blir: Vet regeringen hur många av dem som har haft denna form av subventionerad arbetsmarknadsåtgärd som får jobb hos sina arbetsgivare? Vet man statistiskt att detta ger effekt för unga med nystartsjobb? 108 Arbetsmarknadsminister (M): Jag tackar för frågan. Det är viktigt att påtala att det går bra för de flesta ungdomar. dotter som går på har säkert lysande framtidsutsikter med tanke på den demografiska utvecklingen. Det är, precis som tar upp, de ungdomar som inte klarat av grundskola och gymnasium som det är bekymmersamt för. Många ungdomar med utländsk bakgrund går det också bra för, inte minst flickorna som når fantastiska studieresultat. Det är viktigt att säga så att vi inte stämplar en hel grupp som bekymmersam. De utlandsfödda ungdomar som har kommit till sent har haft bekymmer, vilket inte är så konstigt. Kommer man till och inte kan språket är det såklart en enorm uppförsbacke. Ingen skola i världen kan ge dessa ungdomar möjlighet att klara skolan ; de behöver mer tid och stöd. Med den drivkraft som ungdomarna har kommer det dock att gå bra för de flesta. För de ungdomar som det inte gått så bra för i skolan är det viktigt att det finns andra vägar in på arbetsmarknaden och att vi sänker trösklarna. Det ska finnas lärlingsutbildningar och lärlingsplatser att komma in på, och arbetsgivarna ska få lägre kostnader för att anställa denna grupp ungdomar. Jag tror på den generella arbetsgivaravgiftsnedsättningen annars hade vi inte haft den. Jag tror också att nystartsjobben där man tar bort hela arbetsgivaravgiften är viktiga. De ungdomar som har en låg skolunderbyggnad och ingen erfarenhet kommer inte att vara så produktiva, och arbetsgivaren kommer inte att vilja anställa dem till de lönenivåer som finns. kommer de dock att komma in i arbetslivet och prestera väl. Det behövs en mängd olika åtgärder. Det behövs en bättre skola som ser alla barn och unga. Det behövs en bra arbetsförmedling som möter de unga och ger dem kvalificerat stöd och goda regelbundna kontakter, vilket vi satsar på. Det behövs också drivkrafter för arbetsgivarna att välja dessa unga i stället för andra med bättre kvalifikationer. Då är det viktigt att arbetsgivarens kostnader är lägre. Sammantaget tror jag att de åtgärder vi vidtar får effekt. Jag är dock orolig för de ungdomar som inte har klarat av skolan och som inte ens är motiverade trots en ganska bra ersättning i det förhöjda studiebidraget. Så fort de hör ordet skola springer de åt andra hållet. Det är en stor utmaning. Vi har en åtgärd på plats . För de ungdomar som kommit in på folkhögskola har det varit positivt, men det gäller att få de unga att komma dit. Vi har flera olika åtgärder och en bred arbetsmarknadspolitik. Det är en viktig fråga, och jag tackar för att hon har väckt den. 109 (S): Jag har några kommentarer till de åtgärder som den borgerliga regeringen har genomfört för att vända den negativa trenden för ungdomsarbetslösheten. Jag tänkte ta upp tre. För det första beslöt sig den borgerliga regeringen under förra mandatperioden för att försämra a-kassan för unga vuxna. Den blev dyrare och sämre. Det var svårt att förstå syftet om man inte lyssnade noga på argumentationen. Den lät så här: En hårdare linje i a-kassan för unga ger ökade incitament för att aktivt söka jobb. Dessutom hade unga vuxna kortare arbetslöshetstid, vilket också var ett motiv för försämringen i a-kassan för unga. Har detta brutit den negativa trenden för ungdomsarbetslösheten? För det andra beslöt sig den borgerliga regeringen för att göra en allmän sänkning av arbetsgivaravgiften för unga vuxna. Vem gynnade det? Lite slarvigt sagt kan man se att de företag som hade många unga medarbetare , typ , fick en rejäl förstärkning i sin kassa, och därmed visade deras bokslut bättre siffror. Har det visat bättre siffror i arbetslöshetsstatistiken för unga vuxna och har det brutit den negativa trenden för ungdomsarbetslösheten? För det tredje har den borgerliga regeringen nu beslutat sig för att en sänkt krogmoms särskilt kommer att gynna unga vuxna. Kostnaden för sänkningen är och beräknas ge, mellan tummen och pekfingret, 3 500 jobb. Kommer det att bryta den negativa trenden för ungdomsarbetslösheten? Nej, jag tvivlar starkt på det. Arbetsmarknadsministern hänvisar till att tätare kontakter med en arbetsförmedlare ger bättre chanser och möjligheter till jobb. Utan tvekan är det så. Ingen i kammaren eller inom socialdemokratin som säger emot statsrådet när det gäller detta. Frågan är dock om verkligheten ser ut så för de unga som inte har jobb. Före valet basunerade borgerligheten ut att arbetslösa minsann skulle få träffa arbetsförmedlare och privata coacher oftare. Vittnar arbetslöshetssiffrorna om att verkligheten ser ut så? Nej, inte riktigt. Arbetslöshetssiffrorna och massarbetslösheten har bitit sig fast, och arbetslösheten bland unga vuxna ligger på . Därför blir en ganska väsentlig fråga som jag önskar arbetsmarknadsministerns svar på följande: Har förändringarna och försämringarna i a-kassan för unga vuxna den är dyrare och sämre och har snabbare nedtrappning i ersättningen gett fler jobb till unga vuxna? Har reformen som ni kallar det medan jag kallar det en kraftig försämring och diskriminering i omställningsförsäkringen, a-kassan, gett unga vuxna fler jobb? 110 Arbetsmarknadsminister (M): Det är intressant att dessa debatter kommer in på a-kassan. Den fråga interpellanten har ställt är explicit: Vilka åtgärder avser arbetsmarknadsministern att vidta för att underlätta ungas inträde på arbetsmarknaden? Hur den kopplas ihop med a-kassan blir något obegripligt. Det är också intressant när man både ställer frågor och besvarar dem. Då blir min roll mindre viktig. Jag tror att det är viktigt att det blir billigare för arbetsgivare att anställa ungdomar. Jag skulle gärna höra hur resonerar. Tror att fler arbetsgivare blir intresserade av att anställa unga människor om det blir betydligt dyrare? På vilket sätt skulle det gå till? Man kan diskutera om det är rätt avvägning, men vi har valt en generell nedsättning av arbetsgivaravgifterna för unga för att det är viktigt att ungdomar som är på arbetsmarknaden och som inte är så produktiva utan är nyutexaminerade eller har låg skolunderbyggnad inte byts ut mot arbetslösa ungdomar till en lägre kostnad. Det är skälet till att vi har en generell nedsättning. Många arbetsgivare säger också att det är helt avgörande för att kunna behålla många unga under finanskrisen. Det är också många ungdomar som har fått jobb. Det är svårt att kvantifiera hur många, men det har betydelse när kostnaderna sänks för en person som är mindre produktiv. Det är viktigt att skolan ger en bra grund att stå på, att Arbetsförmedlingens insatser är adekvata och att man möter sin arbetsförmedlare eller coach oftare så att man blir stärkt i självkänslan och kan lyfta fram det man är bra på i stället för att fokusera på det man är sämre på. Många av dessa ungdomar har mött en skola som har fokuserat på problem i alldeles för hög utsträckning. Matchningen mot de lediga jobben är viktig. har 17 000 fler ungdomar mellan kommit i sysselsättning. Det är ett gott resultat, men jag är inte nöjd förrän alla ungdomar som kan arbeta också får chans att göra det. 111 (S): Anledningen till att jag återkommer till a-kassan är att dåvarande arbetsmarknadsminister gång på gång hänvisade till att en försämring av a-kassan skulle ge fler jobb och öka incitamenten att söka jobb. Det är därför vi frågar om det har fått den avsedda effekten. Man kan ställa sig frågan om det finns någonting att göra åt ungdomsarbetslösheten. Det är självklart, annars skulle jag inte stå här, och jag förmodar att inte heller arbetsmarknadsministern skulle göra det. Men vi har helt olika politik, helt olika lösningar. Vi har ett helt annat sätt att se på lösningarna. I vårt socialdemokratiska alternativ säger vi att satsningar på utbildning är en nyckel till framgång och att en kunskapsbaserad ekonomi är en del . Därför blir den borgerliga regeringens prioritering av krogmomsen, för 5,4 miljarder, så obegriplig när vi kanske hade kunnat få hundra tusen nya utbildningsplatser för dessa pengar. Vi är ju överens om att utbildningen har stor betydelse för inträdet på arbetsmarknaden. Vi socialdemokrater är övertygade om att investeringar i trainee-program skulle vara en nyckel till att öppna dörrarna till arbetsmarknaden för unga vuxna. Att genom utbildningsvikariat göra en verklig, helhjärtad satsning på generationsskiftet inom välfärdens arbetsområde, som vi talat om , tror vi också skulle vara en framgångsrik faktor när det gäller att komma framåt med ungdomsarbetslösheten. När man talar om Arbetsförmedlingens roll förstår jag inte, och jag tror att det är obegripligt för många unga, varför man måste ha varit arbetslös i hundra dagar innan man får hjälp och stöd. Hundra dagar är en rätt . Det är klart att politik gör skillnad. Politikens svar på åtgärder som skulle lösa problemet med ungdomsarbetslösheten är skillnaden mellan statsrådet och mig. 112 Arbetsmarknadsminister (M): Jag fick inget svar på frågan hur tror att fler ungdomar får jobb om man höjer arbetsgivarnas kostnader med . Hur kan det ge fler jobb för unga? Det vore intressant att höra. Jag tror att vår politik har rätt inriktning, och det får vi också stöd för av forskningen. Det var viktigt att öka drivkrafterna till arbete. Jobbskatteavdragen har haft betydelse liksom att a-kassan gjorts om till mer av en omställningsförsäkring och att matchningen blivit bättre genom att Arbetsförmedlingen blivit en enda myndighet. Vi har sänkt trösklar och gjort det enklare för företagen. Kopplat till frågan om sänkt restaurangmoms, som genomförs i , kan jag säga att jag tycker att det är rimligt att det kostar lika mycket när man äter maten i en restaurang som när man tar maten med sig hem, och jag tror att det kommer att leda till att fler, inte minst ungdomar, får arbete. Socialdemokraterna är nu delvis för RUT-avdrag men i mindre omfattning och till andra grupper.