prot · GZ0946 · 2011-12-12 00:00:00 — Det är viktigt att den som har rätt till bostadstillägg nås av information om möjlighet att ansöka. Det är angeläget att fortsätter arbetet med informationsinsatser till gruppen som är berättigad till bostadstillägg. Jag yrkar bifall till reservation 18. Den handlar om det jag har pratat om, vikten av att analysera vad en arbetslöshet på kommer att ha för betydelse för pensionssystemet. Det förvånar mig att majoriteten i utskottet avslår en sådan framställan. 151 (MP): Detta handlar om pension, eller ekonomisk trygghet vid ålderdom, som utgiftsområdet i budgeten egentligen heter. Men det handlar också om ett perspektiv och en syn på hur man vill att de ekonomiska möjligheterna ska se ut när man går i pension. Vi gröna presenterade i vårt budgetalternativ en sänkt skatt för pensionärer, någonting som minskar klyftan mellan de med pension och de som arbetar. För oss gröna är det en viktig princip att pension och inkomst ska beskattas lika. För är budgetöverskott och varsamhet med statens finanser inte målet med politiken. Men det är ett viktigt verktyg för att skapa ett hållbart samhälle med mindre klyftor och god miljö, ett samhälle där vi med gott samvete kan lämna över till kommande generationer utan att vältra över kostnader. Men för att nå ett långsiktigt hållbart samhälle räcker det inte med det ekonomiska perspektivet. Både det ekologiska, det sociala och det ekonomiska måste finnas med, och de måste hänga ihop om vi ska nå en verklig hållbarhet. För pensionssystemets del handlar det bland annat om hur man placerar pengarna så att de kan bidra till en ekologiskt hållbar utveckling och inte till att pumpa upp mer olja som förstör klimatet och så att de pengar som finns i systemet också bidrar till en utveckling i samhället som totalt sett är positiv, och för den delen så att de sociala och ekonomiska aspekterna i systemet gör att tilliten till pensionssystemet fungerar och att den som betalar in till systemet också kan få ut det som man kan förvänta sig . Sedan är pensionärer inte en heterogen grupp, även om vi ofta i debatten klumpar ihop pensionärerna och talar som om alla individer hade samma förutsättningar bara för att de är pensionärer. Men det är stor skillnad mellan den 89-åriga kvinnan som har jobbat deltid, den 71-åriga direktören och den 66-åriga före detta sjukpensionären. De har olika förutsättningar. Den flexibilitet som finns i systemet, att man kan ta ut pension tidigare, är inte så stor. Man skulle kunna tänka sig att man skulle kunna ta vara på människors förmåga mer genom att öka flexibiliteten och kunna ta vara på den erfarenhet och kunskap som olika individer har. De skulle kunna bidra med sin förmåga genom att successivt trappa ned och sedan lämna över till nästa generation. Att lära upp skulle kunna vara enklare om man kunde gå ned på deltid. Därmed skulle den kunskap som äldre har värdesättas. Men pensionernas utveckling hänger inte bara på det statliga pensionssystemet eller på det som debatten i medierna ofta handlar om, nämligen de 2 ½ procent som man kan placera och välja olika fonder för. Lika betydelsefullt är det om man har ett kollektivavtal och en tjänstepension men också hur avgifterna för att förvalta pengarna tas ut. Som jag sade tidigare: Hur fungerar detta pensionssystem? Det var intressant att tog upp de stora problem som finns i systemet, framför allt ur jämställdhetssynpunkt. Kvinnornas lägre löner innebär också att de får en sämre pension. Sjukskrivna och arbetslösa som har fått betala en högre skatt när de inte har haft någon löneinkomst tackas i princip för det genom att få en lägre pension eftersom man räknar varje krona in i pensionssystemet. har vi levt med detta pensionssystem . Men det är kanske dags att lite tydligare se över hur effekterna av det har slagit . Vad innebär detta pensionssystem utifrån ett hållbarhetsperspektiv, både socialt och ekonomiskt? Man har i debatten ofta lyft fram de ekonomiska aspekterna. Men vad innebär pensionssystemet utifrån ett socialt perspektiv ? vill se ett pensionssystem som är både socialt och ekonomiskt hållbart men som ger en flexibilitet att ta vara på den kunskap som finns. 152 (SD): Jag börjar med att yrka bifall till reservation 17. Det är de äldre som har lagt grunden för det samhälle som vi tar för givet. De allra flesta är bortgångna, men det är många som rör sig omkring oss . Det är fäder, mödrar, farmödrar, morfäder och så vidare. En del saknar till och med släktingar och anhöriga. Samhället tenderar att alltför sällan se dessa människor och att inte se dem tillräckligt. Det är min mening att vi ofta inte visar de äldre den respekt som de förtjänar. I många fall sker det genom en undermålig äldrevård där äldre inte får äta varm mat eller kanske får köttbullarna ransonerade . De får liggsår för att ingen har tid att hjälpa dem till en meningsfull aktivitet. I enstaka fall har vi hört om äldre som har fått tillbringa nätter på golvet på grund av bristande tillsyn. Vi föreslår en rad reformer. Jag ska tillstå att alla inte hamnar under samma utgiftsområden. Vi föreslår en matreform som är riktad till äldreboenden. Vi föreslår också ett ökat antal trygghetsboenden, parboendegaranti och stärkt anhörigstöd. Det är också min uppfattning att många pensionärer har det alltför knapert ställt ekonomiskt. Men det är långt ifrån alla, ska jag säga. Det finns många pensionärer som har det mycket bra, men det är stora klyftor inom gruppen pensionärer. De som har det sämst ställt får nöja sig med en garantipension på före skatt. har avsatt för att ge pensionärerna en ökad disponibel inkomst. Det är vår enskilt största satsning i budgeten. Vi har huvudsakligen möjliggjort den genom en behovs- och förmågeprövad invandringspolitik. Vi har tyvärr också under framför allt sett en oroande trend med en ökad grov brottslighet riktad mot äldre. Vi har även avsatt medel för insatser för att motverka dessa brott. En stor andel av pensionärer har det så pass dåligt ställt att de är berättigade till bostadstillägg. Men det är ett par hundra tusen som trots att de är berättigade till bostadstillägg inte söker det. Många känner inte till det, och många upplever nog också att det på något sätt är tabubelagt att ansöka om ett bidrag. De vill inte ligga samhället till last. Därför är det viktigt att vi genomför ytterligare informationsinsatser så att fler äldre faktiskt också kan söka och ta del av det bostadstillägg som de är berättigade till. är vi gamla. Vi får hoppas att de som då är i den ålder som vi är i nu behandlar oss bättre än vad vi gör med de äldre . 153 (V): Din pensionsångest bygger deras vinst. Det är rubriken på en artikel i nättidningen . Reportrarna beskriver sedan hur förmedlare tjänar pengar på företag och kunder, företag med anställda som med svårtydda avgifter på pensionssparandet behöver hjälp i pensionsdjungeln. Självklart är det de anställda som mjölkas på pengar. Artikeln beskriver också hur den nya produkten fond-i-fonder har blivit branschens nya och stora kassako. Uppfinningsrikedomen är stor när det gäller att tjäna pengar på människors okunskap eller ointresse av att vara sin egen börs- och aktiemäklare för att få en rimlig pension. Men den som har arbetat hårt i krävande jobb som slitit ut kroppen i byggsvängen, lyft gamla och sjuka eller kanske jobbat i psykiskt tuffa arbeten inom vården har kanske inte tänkt sig att jobba med fonder, aktier och fondmäklare och fond-i-fonder. Det har inte så många andra heller, får man tro, eftersom det är mäklarna som gör jobbet och tjänar pengarna på våra kommande pensioner som vi inte riktigt förstår. För dem som varit sjuka i långa perioder och för dem som stannat hemma med ungarna när de var små och är pensionärer: För de kvinnorna gäller det att fortsätta att överleva på små marginaler att suga på ramarna. Många har kanske haft ett arbete på deltid, men någon större inkomst och så många pensionspoäng blev det inte heller. De har det tufft . En garantipension är inte mycket att hänga i granen, och kostnaderna för läkemedel, mat och hyra måste ju betalas. vill se ett pensionssystem som utjämnar skillnaderna mellan dem som varit arbetslösa, fött barn, haft otrygga visstidsanställningar och varit sjuka och andra som har haft bättre förutsättningar i livet. Det kan inte vara allt sämre ersättningar i trygghetssystemen, som a-kassa, och sämre sjukersättningar som ska ligga till grund för pensionens storlek för dessa grupper. Vi har alla blivit handlare på börsen. Men några av oss vägrar och hoppas att vi ska klara oss i alla fall. Men vi som inte byter fonder ja, vi straffas nu och blir placerade i en högriskfond. Det har vi verkligen inte bett om. Andra de som har pengar tar privata pensionsförsäkringar. De som har allra mest pengar får pensionsförsäkringar och bonusar för miljoner många miljoner av företag de jobbar för. Eller kanske det är företagen som jobbar åt dem åt vd:ar och gd:ar som aldrig blir mätta på bonusar och miljoner. För många andra ser det verkligen inte lika muntert ut. De ekonomiska riskerna i det nya pensionssystemet, som egentligen inte är så nytt längre, har överförts från staten till de enskilda pensionärerna. Ett sådant pensionssystem, herr talman, måste förändras i grunden. Staten och samhället måste ta de ekonomiska riskerna, inte de enskilda pensionärerna. Den automatiska bromsen som dras åt eftersom pensionssystemet är underfinansierat och börsen faller och som därmed sänker pensionerna måste bort. Pensionärerna har fått bära en tung börda till följd av de nedskärningar som gjordes i den generella välfärden . Många pensionärer, framför allt kvinnor, har svårt att få pengarna att räcka till och känner sig besvikna över att inte värderas högre i arbetslivet. Även många unga tror att de kommer att få svårt att klara sig på sin pension . Förhoppningarna ställs till börsen om en pension som går att leva på, som våra pensionspengar används för att öka den riskfyllda spekulationen, vilket i sin tur ökar otryggheten. Som man kanske kan förstå är mycket kritiskt till det nuvarande pensionssystemet. För att hindra att klyftorna djupnar och för att samhället ska kunna garantera de äldres trygghet och omsorg krävs ett nytt, rättvist system som omfördelar samhällets resurser. När pensionärernas villkor försämras måste någon kunna ställas till svars. Vi vill riva upp pensionsreformen och införa ett nytt pensionssystem. Bärande princip i det pensionssystem som infördes är den så kallade livsinkomstprincipen. Den sägs ge bra möjligheter för enskilda att påverka storleken på pensionen genom ökade förvärvsinkomster. Men det är väldigt missvisande, med tanke på att alla tillgängliga fakta visar att män och kvinnor inte har samma möjligheter att öka förvärvsinkomsterna under sin sammanlagda livsinkomsttid. menar att det nuvarande pensionssystemet i sin konstruktion diskriminerar kvinnor som grupp och skapar ökade klyftor mellan pensionärer. De stora förlorarna i det nuvarande pensionssystemet är LO-arbetare och kvinnor som grupp. Den som tvingas till arbetslöshet eller sjukskrivning under delar av sitt yrkesliv drabbas hårt i det nuvarande systemet direkt genom sänkt pension. Vi vet att arbetslöshet och sjukskrivning är vanligare bland LO-kollektivets medlemmar än i andra grupper. Systemets syfte påstås vara att motivera arbetstagare att skaffa sig högre pension genom att jobba längre. Men stora grupper som har arbeten som sliter både på kroppen och själen till låga löner och ofta dubbelarbete orkar sällan arbeta ens till . Det gör att möjligheten för en metallarbetare eller en undersköterska att höja pensionen genom ytterligare år av förvärvsarbete förblir väldigt teoretisk och systemet därmed cyniskt. Men de förvaltande kapitalinstituten har tjänat miljarder, och fortsätter tydligen att tjäna miljarder. Förvaltningen av premiepensionen kostar mer än dubbelt så mycket som betalas ut. Man kan säga att våra farhågor , när detta klubbades igenom, dess värre har besannats. Avslutningsvis, herr talman, menar vi att pensionssystemet måste bli stabilt och förutsägbart för dagens och kommande pensionärer inte för systemet i sig. Pensionerna bör följa löntagarnas löneutveckling i stället för börsutvecklingen. Pensionssystemet ska garantera att de som har tunga och slitsamma arbeten får en anständig pension och att kvinnor inte missgynnas. Vi menar att utvärderingen ska vara öppen för alla partier och ske i dialog med både pensionärsorganisationerna och de fackliga organisationerna. Vi tror inte på nya fiffiga fond-i-fonder eller andra system som urholkar de pengar som avsatts till pensioner och som bara gör mäklarna rika. Det är dags att utreda vårt framtida pensionssystem genom en verkligt parlamentarisk utredning. Jag yrkar därför bifall till reservation 19. 154 (S) replik: Timmen börjar bli sen, och vi har debatterat . Men jag kunde inte låta bli när jag fick möjlighet att debattera med från om de här frågorna. Du säger att pensionssystemet i grunden är väldigt orättvist, och du lägger i ditt anförande stor vikt vid de fonder som finns. Jag tycker att det ger en felaktig bild av vårt pensionssystem. Den stora delen i vårt pensionssystem är den allmänna delen, som är av pensionen. PPM, som du pratar mycket om, är 2 ½ procent. Det sker en stor omfördelning mellan generationer det är där vårt pensionssystem i grunden är stort och starkt. Omfördelningen ligger i att de pengar som du och jag betalar in går direkt till våra föräldrar, om de är i livet. Så ser det ut i grunden. Jag vill försvara den konstruktion vi har valt. Den innebär att den del som vi sparar på eget konto, PPM, premiepensionen, är 2 ½, medan sparandet på tjänstepensionssidan är och mer. Det är för mig kanske en mycket större utmaning . Du säger att pensionssystemet i grunden är väldigt orättvist. Jag har i flera exempel kunnat peka på att det är fördelaktigt för kvinnor på flera olika punkter i förhållande till de gamla systemen. Jag skulle gärna vilja att du förklarar för mig: Vad är det i pensionssystemet som är så orättvist och som du i grunden vill ändra? 155 (V) replik: Jag kan inte riktigt säga vad det är i grunden som jag vill förändra. Vi i säger att vi vill ha ett pensionssystem som utjämnar de skillnader som kan finnas genom att några av oss blir sjuka, några stannar hemma med barnen och andra inte kan arbeta fram till pensionen, tills man är 65, 67 eller vad vi kommer överens om blir vår faktiska pensionsålder. Vi har sett utredningar som har gjorts. LO är grymt kritisk till pensionsreformen. Det finns saker som man tycker, precis som vi, inte gynnar kvinnor, lågavlönade och dem som har varit borta länge från arbetsmarknaden. Pensionärsorganisationerna, de fem som finns representerade i hela landet, är också väldigt bekymrade och tycker inte att man får ut det man vill ha av pensionssystemet. Vi tycker också att pensionerna beskattas på ett helt felaktigt sätt. Vi vill ha en lika beskattning, att alla betalar lika skatt oberoende av vad man tjänar. Jag kan inte säga att vi skulle ändra exakt på det ena eller andra sättet om vi fick bestämma, och även om är mycket insatt i pensionssystemet tror jag inte att han heller skulle kunna göra det. Det är lite lustigt när man läser på , som jag relaterade till förut. Där säger de att inte ens pensionsproffsen har full koll. Det skriver jag under på, för jag tror att inte ens pensionsproffsen har full koll. Men jag tycker att vi borde se till att alla som finns representerade i är med och utvärderar. Det känns som om pensionsgruppen ska vårda systemet. Då vill man inte riktigt se om det finns något som kanske borde förändras i systemet. 156 (S) replik: På en punkt är och jag väldigt överens. Det gäller beskattningen av pensionerna. Sedan nämner du två andra delar, som möjligheten att få en bra pension när man har fött barn. Jag tycker faktiskt att vårt system är fördelaktigt bra, när man får beräkna sin pensionsinkomst på tre olika sätt även när man är hemma med barn. Det är en klar fördel i förhållande till tidigare system. Man har faktiskt förbättrat ordentligt. När det gäller sjuka finns det i grunden, som du vet, en antagandeinkomst även för de grupperna. Man kan alltid diskutera om den skulle vara bättre eller sämre. Vi var rätt oense om det i pensionsgruppen . Vi tyckte att det var viktigt att man har en bra grund. Jag håller också med dig om att det finns synpunkter. Jag tycker att det är bra att LO tar fram en rapport. Men om jag ska vara kritisk mot LO tycker jag att LO alldeles för lite beskriver hela avtalsdelen, som är en så oerhört viktig del av pensionerna. Man lyfter inte alls fram hur utvecklingen sker där. Jag tror att premiepensionskonstruktionen som sådan, med en möjlighet att spara, är bra. har också pressat ned kostnaderna för administration, som du tog upp. För sjunde AP-fonden är vi nere i en administrationskostnad på . När det gäller placeringarna över huvud taget, med rabatten, är vi nere på . Jag skulle gärna vilja få några exempel på hur du radikalt skulle vilja förändra något i pensionssystemet. Jag är öppen för det. De utredningar som är i gång kommer mycket brett att peka på det, och jag välkomnar en fortsatt debatt om vad vi behöver justera. Men i grunden försvarar jag de principer som finns i pensionsuppgörelsen. Vad är det du i grunden vill ändra för att det ska bli bättre? 157 (V) replik: Det är inte lätt att säga exakt vad man vill ändra på, så att det blir bättre. Man måste se vad som är fel. Vad är problemet? Jag har försökt belysa problemet, och det är inte bara jag som ser problemen. Fackförbunden och pensionärsorganisationerna ser också problemen. Då måste man ställa sig frågan: Vad är det vi måste förändra? Det är klart att man inte kan ha pensionsförvaltningar som kostar dubbelt så mycket som de tar ut. Det får inte heller vara så att de som har varit sjukskrivna eller hemma länge inte får kompensation. Vi menar att systemet inte utjämnar skillnaderna på det sätt som vi skulle önska och inte heller på det sätt som tydligen LO och pensionärsorganisationerna anser, var och en på sitt sätt. Inte ens pensionsproffsen har full koll, och det har inte jag heller. Men jag vet vart jag vill. Vi vet vart vi vill. Då tycker vi att vi ska få vara med och utreda och påverka tillsammans med dem som har full koll och är proffs. Vi har anmäld talartid kvar. Det finns en hygglig chans att bli färdiga . Men vi räknar med att bryta . Det som är kvar kommer att hamna sist på talarlistan , om det hinns med då. Annars kommer det sist på talarlistan . 159 (M): För alla moderna statsbildningar är det viktigt hur ersättningen blir till de människor som lämnar arbetslivet. Tittar man ut i kan man konstatera att det finns en uppsjö av system som på olika sätt försöker fylla pensionärernas behov av försörjning. är det förmånsbestämda system, där man redan i förväg kan få veta vilken pension man kommer att få i procent av sin slutlön. Men eftersom de förmånsbestämda systemen sällan följer den ekonomiska utvecklingen kan det bli kraftiga obalanser för ett land om den ekonomiska utvecklingen och demografin går fel. Det läget står nu ett flertal länder i inför, och det kan innebära en allvarlig störning på hela den europeiska utvecklingen. första pensionssystem, folkpensionen, kom 1913. Modellen var enkel. Man fick ett litet belopp, lika för alla, när man hade fyllt . Det kan vara intressant att veta att medelåldern i var . Skulle vi ha samma förutsättningar skulle det inte gå att få pension förrän man var och kanske . Den stora anledningen till att man hade behov av ett pensionssystem var att den tidigare stora befolkningen i jordbruket hade börjat gå över till att bli industriarbetare. Där fanns inte samma trygghetssystem som det tidigare hade funnits ute på landet. Det gjordes ändringar i systemet på både . var det ett grundsystem, lika för alla, men man tillförde änkepension och andra förmåner vid för tidig död. kom en stor förändring av pensionssystemet, då ATP infördes. Det var ett paradigmskifte på det viset att man nu fick en inkomstrelaterad pension efter vad man tjänade upp till ett visst tak. Pensionsåldern var fortfarande . Den sänktes till . Det är också intressant att veta att förutom att pensionsåldern sänktes byggdes förmånerna ut , så att fler människor omfattades och ersättningarna blev högre för flera grupper i det nya ATP-systemet. Detta gjorde att man fick höja avgifterna och göra basbeloppsjusteringar . Efter flera utredningar kom en stor majoritet i riksdag fram till att man måste göra om pensionssystemet, om det skulle hålla . Anledningarna var flera. Framför allt måste systemet relatera till den ekonomiska tillväxten i landet. Dessutom måste det ta hänsyn till medellivslängden för varje årskull och hur mycket man har arbetat under sin livstid. Den så kallade fempartigruppen låg bakom det förslag som slutligen kom. Detta nya system infördes . Det är mycket mer kopplat till just arbete, precis som den tidigare Åkessonska utredningen . Man tjänar in sina pensionspoäng krona för krona upp till en maximinivå, och som man har lön räknas in för pension om man har kommit över en viss miniminivå. Dessutom finns någon undre eller övre gräns som man kan tjäna in en bättre pension. Men en sak måste poängteras, eftersom många inte har klart för sig hur pensionssystemet är konstruerat: Dagens arbetstagare betalar genom pensionsavgifter dagens pensioner, och framtidens arbetstagare betalar framtidens pensioner. För att vara klar i fråga om detta: Våra barnbarn betalar våra barns pensioner. Så är det i princip. Man förskjuter en generation framåt. Det är alltför många som fortfarande tror att deras pensionsavgifter har betalats in i några AP-fonder och ligger där och väntar på dem tills de går i pension. har pensionärsorganisationer, ibland politiska partier medvetet eller omedvetet hjälpt till att sprida den desinformationen. Dessa AP-fonder eller buffertfonder, som de också kallas är bara en liten del av den totala pensionsskulden till befolkning. Någonstans mellan av den totala skulden finns i dessa fonder. Deras uppgift är att mildra och utjämna skillnader mellan generationer och konjunkturer. Det är viktigt att poängtera att det finns bara en sak som kan betala framtidens pensioner och se till att pensionssystemet är stabilt . Det är jobb, jobb och åter jobb. Det är just därför alliansregeringen benhårt i alla lägen prioriterar och stimulerar arbete och återgång till arbete. Det är heller ingen nyhet för någon att det nya pensionssystemet, som konstruerades , är mycket stabilare och robustare än det tidigare. Det är ett eget självgående system som skall ticka och gå utan politiska hänsynstaganden som ändrar förutsättningarna för att få pension. Jag anser att detta i grunden är bra, för det ger systemet möjlighet att verka över blockgränserna utan stora och snabba förändringar för de försäkrade. Vi ska veta att många länder också är mycket nyfikna på vårt system och avser att införa hela eller delar av detta i sina stater. Detta är som bekant alldeles nödvändigt i många länder, inte minst i , eftersom de har undermåliga pensionssystem och kommer att gå under om inget görs. har till och med tagit upp denna fråga som är viktig för hela samarbetet i . Men det hindrar inte att vi står inför stora utmaningar framåt. Den demografiska utvecklingen i vårt land gör att pensionssystemet utsätts för stora påfrestningar. Den stora 40-talsgenerationen har på allvar börjat gå i pension. Detta gör att det kommer att fattas människor på många arbetsplatser, inte minst i vården, inte minst när 40-talsgenerationen kommer att behöva vård. går det tre arbetstagare på varje pensionär. kommer den siffran att vara två arbetstagare på varje pensionär, om inte villkoren ändras . Dessutom kommer situationen att se ut så här i de flesta andra länder i , även om den högsta piken kommer i . Allt talar för ett större arbetskraftsbehov. Vi blir också allt äldre i västvärlden. Medelåldern har ökat i .