prot · GZ0936 · 2011-11-24 00:00:00 — De får inte vara större, trots att de har lång erfarenhet och kompetens på den så kallade marknaden. De får inte växa mer än till av marknaden. Är det marknadsekonomi? Det är statlig reglering, som förhindrar statliga företag att vara affärsmässiga på marknaden. Talet om marknad stämmer inte. 125 (C) replik: Jag känner att det är lite förmätet, , att i fråga om statliga bolag säga att om alliansen hade kommit i regeringsställning tidigare hade vi inte sett den utveckling vi ser . Jag är inte så säker på det. Det är att ta i. Så var det frågan om statliga apoteksbolag. Jag bor i en liten kommun, kommun. Förut stängde tidigt . Ingen hann dit innan de hade slutat jobba. har inte lunchstängt och har betydligt längre öppettider, vilket gör det mer tillgängligt för människor. Jo, därför att konkurrensen har ökat. Robertsforsborna tycker nog i det här fallet inte att det har varit så dåligt. Just i fråga om apoteksbolaget har det här inte tillfört speciellt mycket nackdelar för konsumenterna. fyller ändå ett samhällsintresse. Det finns många arbetstillfällen i norr tack vare . Det är ett tydligt samhällsintresse. Jag tycker inte alls att det är konstigt att staten vill behålla . Jag skulle vilja ställa en fråga till . Du hade tidigare en replik med , och då sade du att Socialdemokraterna vill bygga starkt för framtiden. Det är därför ni vill behålla de statliga företagen. Är det inte det man gör om man till exempel betalar av på statsskulden? Låt oss betänka hur det ser ut i andra länder. Vi kan nämna flera andra länder. De får realisera bort statliga företag för att betala av på en enorm statsskuld, som har gjort att länderna i mångt och mycket nästan går i konkurs. 126 (S) replik: Vi vill utveckla de statliga företagen, inte bara behålla dem. Det handlar om att utveckla dem, att göra nya saker. Inom framför allt handlar det om exempelvis förnybar energi. Vi tycker att de statliga företagen kan vara föregångare inom svenskt näringsliv på en lång rad områden. Jag nämnde tidigare exempel inom . Jag tänker inte på de länder som pratade om tidigare, utan jag tänker till exempel på . är sysselsatta i statliga företag. har fler sysselsatta i statliga företag än . Det är två exempel. Bilden att länder med hög sysselsättning i statliga företag är bankrutta är inte sann. Jag kan inte säga att är bankrutt. Det är väl ingen som kan säga det. Inte heller för den delen. Den bilden är viktig att korrigera. Det handlar om en mer nyliberal vind som går genom . borgerliga regeringar i har inte avyttrat statliga företag på det sätt som sker . Det är en ny inriktning av en ökad privatisering därför att ni inte kan se att staten kan ha ett ägande. Jag tycker att staten kan ha ett ägande, men det innebär inte att vi tycker att det ska vara så mycket av de sysselsatta i . Det kan vara en rimlig nivå för att vara en aktiv aktör, för att staten, regeringen, ska veta. Det handlar också om kunskap. Man kan inte bara gå på information från andra. Det är också viktigt att skapa sig egen kunskap om hur det är att driva företag. Det ökar möjligheterna för regeringen att föra en aktiv näringspolitik när det finns kunskap om hur det fungerar innanför dörrarna på de olika företagen. Det finns även sådana värden. 127 (C) replik: Precis som mina företrädare i Alliansen har sagt avser inte alliansregeringen att sälja ut alla statliga företag bara för att de är statliga. Vi vill göra en genomgång. Vad är det som staten äger? Ska vi äga det? Befinner vi oss på en konkurrensutsatt marknad? Kan staten hämma marknaden? Om staten gör det kanske vi fortfarande inte ska äga företaget. Det vi har gjort är att betala av på statsskulden. Jag hoppas, som centerpartist, att pengarna kan gå till andra investeringar, till exempel infrastruktur. Det är något som väljarna skulle välkomna. Det är inte bara av ondo att sälja statliga företag. Det finns mycket gott också. 128 (KD): Vi kristdemokrater menar att en av statens uppgifter är att sätta reglerna för näringslivets villkor. Däremot tycker vi inte att vi ska vara både spelare och domare. Vi ska snarare tillse att de företag som verkar på den öppna och konkurrensutsatta marknaden även kan vara statliga företag, men framför allt undviker vi problem med dubbla roller om den konkurrensutsatta verksamheten kan bedrivas i privat regi. Ett minskat statligt ägande innebär en renodling av statens roll, bättre förutsättningar för bolagen att växa och utvecklas och en sundare konkurrens på marknaden. Vi kristdemokrater har tillsammans med Alliansen aktivt bidragit till att på ett ansvarsfullt sätt minska statsskulden genom försäljning av de statligt ägda bolagen som har sålts . Försäljningarna har varit till nytta för folkhushållet och har bidragit till dagens stärkta offentliga finanser. Vi menar också att staten fortsättningsvis ska äga de företag som förvaltar naturliga monopol eller där det finns särskilda nationella intressen eller samhällsuppdrag. Kolleger från Alliansen har sagt att det inte finns något självändamål i att äga bolag som inte är av särskilt intresse eller har ett samhällsuppdrag. Å andra sidan finns det inget särskilt ändamål att sälja bara för säljandets skull. Det är naturligtvis glädjande, tycker vi kristdemokrater, att allianspartierna har nått en samsyn med i grundläggande frågor om ägarstyrning av de statliga företagen, även om det finns skillnader i synen på hur detaljerat staten ska styra företagens verksamhet. Generellt sett anser vi att styrning av företag med statligt ägande eller, för all del, offentligt ägande över huvud taget ska präglas av tydlighet, öppenhet och transparens. Det är av stor betydelse för att den demokratiska kontrollen och möjligheten att utkräva ansvar ska fungera. I villkoren för ägarstyrningen står det exempelvis att medborgarna bör bjudas in till årsstämmorna. Det är precis som i en kommun. Där bjuds medier, medborgare, kommunfullmäktiges ledamöter och så vidare in. Naturligtvis ska statens företag gå före med gott exempel och inbjuda medborgarna till stämmorna. För oss är det också viktigt att de statligt ägda bolagen är föredömen när det gäller jämställdhet, inte minst i den operativa ledningen och i styrelserummen. Vi har tidigare hört att i de statligt ägda bolagen är av vd:arna kvinnor. Det kan jämföras i de börsnoterade bolagen. Men jag vill tillägga att i mängder av andra företag finns många kvinnor som är både ägare, vd och har andra ledande positioner. Det är egentligen märkligt att de företag som med hjälp av olika policyer borde ha bäst styrning fortfarande inte är lika bra. Men det innebär att det finns en stor potential att fortsätta att jobba för ökad jämställdhet. När det gäller lönesättning handlar det inte bara om att se till att lönerna är jämställda utan också om att ersättningarna är rimliga, väl avvägda, konkurrenskraftiga, takbestämda, ändamålsenliga och att de bidrar till god etik och företagskultur. Där kan jag tycka att det är naturligt att jämföra med övriga näringslivet, styrelseuppdrag, vd-uppdrag och uppgifter med liknande ansvarstyngd. Som parentes kan jag säga att snittlönen för en chef i ligger på , och det gäller chefer inom vilken typ av verksamhet som helst. Lönen ska självfallet höra samman med storleken på uppdraget, antalet uppgifter och ansvaret. Men även där är det viktigt att lönepolicyn i företagen är väl avvägd. Med det, fru talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 129 (S): Jag tänkte tala om de statliga bolag som berörs i motion N387. Motionen handlar om långsiktigt ägande och ägarstyrning av tre mycket viktiga och betydelsefulla statliga bolag, , och . Jag har utgått ifrån att det finns en bred majoritet i som har som sin mening att dessa bolag ska behållas i statlig ägo. Men, fru talman, när allianspartierna och en majoritet i näringsutskottet avstyrker motionerna blir man fundersam. Finns det en dold agenda? Har majoriteten en avsikt att avyttra dessa bolag? Finns det någon försäljningslista? Den frågan ställs av många . Något tydligt svar har vi inte fått. Men när man hör de borgerliga debattörerna i kammaren gå upp i det här ärendet börjar man skönja någonting, inte minst när man lyssnar på och . Det kanske inte finns någon lista, men det finns tydliga tankar. I går lyssnade jag på debatten om finanspolitiken. Det blev väldigt tydligt när moderaten visade på det borgerliga spåret i politiken: skattesänkningar och mer privatiseringar. Han sade det som kanske många moderater tänker men inte törs säga. Dessa bolag har genererat stora överskott som kommit hela till del. De har en omsättning på 250 miljarder och sysselsätter 42 000 personer varav 16 000 i . Bolagen har varit mycket lönsamma. De har genererat mycket stora vinster som har kunnat nyttjas till byggande av infrastruktur och finansiering av välfärden i hela . Det är av yttersta vikt att vi behåller dessa kronjuveler och utvecklar de här statliga bolagen. Ja, grunden för dessa tre bolags verksamhet är våra gemensamma och betydelsefulla naturtillgångar i form av mineraler, vatten, skog och natur gemensamma tillgångar för folk. Ägande och kontroll av den typen av naturtillgångar har och kommer att få en allt större betydelse och inverkan för vårt lands möjligheter till tillväxt och välfärd. Vi ser att väldigt mycket utländskt kapital strömmar in i , inte minst när det gäller investeringar inom gruvnäringen. Det är bra vi ska inte säga nej till det. Men vi kanske också måste fundera på vad vi ska göra med det kapital som finns i dessa tre bolag: aktivera det kapitalet och se till att de gemensamma naturtillgångarna långsiktigt också kan vara i svenska folkets ägo. Att äga och ha kontroll på naturtillgångar är att ha trumf på hand. Därför ska vi behålla dem, sköta om dem och engagera oss i dem. På de orter där dessa bolag är verksamma och utvinner råvaror är de dessutom oerhört betydelsefulla för sysselsättning och välstånd. Förutom den direkta sysselsättningen i bolagen och där de utvinner råvaror borde de ta ett större ansvar för vidareförädling. Vi kallade det kolonialpolitik . Jag tycker att de här bolagen också behöver ta ett ansvar för att vidareförädla. Det är dessutom klimatsmart att förädla där råvarorna utvinns. Jag ser att i sin reservation i stort sett delar intentionerna i den här motionen. Men jag blir lite förvånad när de oaktat detta avstyrker motionen. Det är viktigt att tydligt uttrycker sin vilja om statlig ägo i dessa tre bolag. Min och Socialdemokraternas uppfattning är att staten ska ha ett långsiktigt ägande i dessa tre bolag och ta ett aktivt ägaransvar. Vi ska i ägardirektiv ge bolagen ett tydligt uppdrag som innebär att bolagen även får ett ansvar för vidareförädling och att den kommer till stånd där råvarorna och nyttigheterna utvinns. Motionen är tydlig: Det handlar om att säkerställa ett långsiktigt ägande i dessa tre bolag. Det är tydligt att det i ägardirektiven ska skrivas in att de har ett ansvar också för vidareförädling. Det är en mycket tydlig inriktning. Det är tid för ansvar. Jag yrkar bifall till reservation 5 och motion N387. 130 (MP): Som statligt bolag och som en av de största energiproducenterna i spelar en viktig roll i energiomställningen. Det är uppenbart att har stjälpt snarare än hjälpt och EU att nå målen om minskad klimatpåverkan och utveckling av förnybar energi. ökade investeringarna i fossilkraft jämfört med året innan. Investeringarna i fossilkraft stod för den största delen av satsningar i elproduktion. Jämförelsevis minskade investeringarna i vindkraft, och av elproduktion kommer från vindkraft. äger enskilt största utsläppskälla av koldioxid via kolkraftverket Jänschwalde i . position som den största ägaren av kolkraft i kommer att förstärkas då ett nytt kolkraftverk, Moorburg, tas i drift . Investeringar i kolkraft, som är det mest klimatpåverkande energislaget, späder på utsläppen av klimatpåverkande gaser och tar resurser från utbyggnad av mer framtidsinriktad förnybar energi. fick ett nytt uppdrag av regeringen att vara ett av de ledande bolagen i energiomställningen. Innebörden är mycket oklar, eftersom är ett av fyra fem energibolag i som alla har en fullständigt ohållbar energistrategi. har efter sitt uppdrag utformat en klimatstrategi som innebär att man ska minska CO2- utsläppen från till 2020. Även om man når det målet innebär det att den kolkraft som äger skulle släppa ut mer klimatgaser än vad hela gör. En regering som vill ha trovärdighet i klimatfrågorna måste styra i en riktning från klimatvidriga investeringar. En annan inriktning för är både möjlig och nödvändig. vill att används som ett verktyg för att nå ett hållbart energisystem, i stället för att som vara en bromskloss i den utvecklingen. Vi föreslår att ges en tydlig strategi, där fokus sätts på ansvar och utveckling av energiproduktion i och att bolaget ska arbeta mot målet förnybar energi. En sådan inriktning skulle innebära en vinst för både miljö och ekonomi. och den svenska staten skulle med en inriktning på förnybar energi stå sig starkare i den globala konkurrensen, där efterfrågan på förnybar energi ökar. Svenska regeringsföreträdare har vid upprepade tillfällen uttryckt skarp kritik mot kolkraften. Men orden blir tomma när regeringen inte styr bort från denna kolkraft. När nu ska avveckla kärnkraften äger den ett av de absolut viktigaste verktygen för att se till att det inte blir ökad kolkraft. har en lång väg att gå från kolkraft till förnybar energi, och det är dags att regeringen tar sitt ansvar i den omställningen. bör ges i uppdrag att ta fram en strategi för hur bolagets verksamhet ska ställas om till att bli helt baserad på förnybar energi . Jag yrkar därför bifall till reservation 9. 131 (S): Det kändes lite angeläget att gå upp i debatten, främst mot bakgrund av att och här i kammaren försökte skapa en bild av att det är alliansregeringen som har gått i bräschen för ökad jämställdhet i statliga bolag. Jag vill på detta sätt, fru talman, bara påpeka att det var den socialdemokratiska regeringen som gick i bräschen för att få ökad jämställdhet i våra statliga bolagsstyrelser. Om man tittar på SCB:s siffror kan man se att det var kvinnor i bolagsstyrelserna redan då. Sedan har man fortsatt att utveckla det. Det har alliansregeringen gjort, och det är en resa i rätt riktning. Men jag tycker ändå att det är viktigt att markera att det handlar om ett arbete som har pågått . Om man tittar på hur det ser ut i dotterbolagen ser man att det är en stor utmaning, för där är det fortfarande en lång resa kvar att göra, utifrån att verkligen uppnå jämställdhet i statliga bolag, det vill säga att det finns ungefär lika många kvinnor och män som är med och påverkar i ledande ställning. Det var enbart detta påpekande jag ville göra, fru talman. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 17 § Stärkt konsumentroll för en utvecklad elmarknad och ett uthålligt energisystem Föredrogs näringsutskottets betänkande 2011/12:NU4 Stärkt konsumentroll för en utvecklad elmarknad och ett uthålligt energisystem (prop. 2010/11:153). 132 (S): Jag blev glad när jag förstod att det skulle komma en proposition med namnet Stärkt konsumentroll för utvecklad elmarknad och uthålligt energisystem. Det är precis det vi behöver: att stärka konsumentmakten och politiskt arbeta för ett uthålligt energisystem. Men ack vad jag och många med mig bedrog oss. När jag fick den i min hand och började läsa falnade glädjen snabbt, och jag blev bekymrad. Var är de skarpa förslagen? Var är helhetssynen och de tydliga besluten för att stärka konsumentrollen? Men varför skulle jag vara förvånad? Politiken ska ju inte lägga sig i, enligt den borgerliga majoriteten. Regeringen konstaterar inledningsvis att erfarenheterna från de senaste två vintrarna visar på behovet av fortsatt arbete med att få i gång ny elproduktion, främja effektivare användning av el och öka incitamenten för minskad elförbrukning. Det är bra att insikten finns om behovet, men sedan är det helt tomt. Var är den politiska viljan och de skarpa förslagen för att klara av de utmaningar som vi alla står inför? Jo, ett skarpt förslag finns. Skarpt och skarpt kan man diskutera, men förslaget är att timvis mätning ska möjliggöras för allt fler och att de allra flesta bör få sin elförbrukning timmätt. Det är bra, och vi socialdemokrater valde att säga ja till förslaget, för det är något vi har drivit på . Men jag måste ändå säga att jag är besviken, för det är lite för låga ambitioner. Vi socialdemokrater är helt övertygade om behovet av en kraftfull, visionär politik i stället för lojt tillbakalutande och att låta marknaden styra vart vi går. Energipolitiken är för viktig för att vi inte ska vara med och styra från politiskt håll med breda politiska överenskommelser. Vi socialdemokrater har vår vision och tanke om framtiden. Jag säger inte att vi är klara. Men vi har en ambition och vill använda politiken för att ställa om samhället och styra marknaden mot mer av förnybar energi och klimatsmarta val. Vi pratar om ett hållbart energisystem där alla delar finns med. Det handlar om eltillförsel, energieffektivisering, transporter och inte minst infrastruktur för att kunna leverera el till alla delar av landet. Därför behövs det beslut om smarta nät och mätare, nettodebitering, timmätning och enklare elräkningar. Ta de senaste veckornas debatt om elprisområden! De flesta har svårt att förstå varför det ska se ut som det gör. Den frågan har inte ens behandlats i . Det måste satsas mer på den så viktiga elnätsinfrastrukturen, och debatten om elprisområdena lär fortsätta. Efter ett beslut av som säger att regeringen ska genomföra en utvärdering av genomförda om- och avregleringar valde regeringen att låta två professorer i nationalekonomi genomföra det. Det är typiskt för den sittande regeringen: inga parlamentariska utredningar politiken ska tydligen hålla sig därifrån. Vi vill se parlamentariska utredningar för att också se till att vi har breda överenskommelser om den så viktiga energipolitiken. Trygg elförsörjning är ju A och O för utveckling. Allt det här gör att vi måste ha en politik som tryggar behovet, så att elen finns då vi behöver den. Våra elintensiva företag måste kunna gå på helfart. Vi elkonsumenter måste kunna känna oss trygga i att veta ungefär hur stor elräkningen blir och kunna förstå den. Vi tycker att det är bra med det arbete som sker inom när det gäller möjligheten att införa samfakturering, alltså att se såväl elnätskostnaden som elpriset på elräkningen och också göra den mycket tydligare. Därför nöjer vi oss än så länge med det arbetet och väljer att inte reservera oss i den frågan. Arbetet med smarta nät går alldeles för långsamt. Här lutar sig regeringen än en gång tillbaka och säger att det är marknaden som ska styra utvecklingen, vilket vi inte alls tror på. Vi vill se politisk vilja och ambition och driva på utvecklingen. Vår övertygelse är att smarta nät blir alltmer nödvändigt. Därför vill vi prioritera utbyggnaden av smarta nät som en del av omställningen till mer hållbar och värdeburen tillväxt. Det behövs också mer forskning kring smarta elnät, liksom om solenergi, vindkraft, vågkraft, hur vi stimulerar till mer lokal elkraft, hur vi engagerar elkonsumenten att vara med och påverka sin elförbrukning, vilka morötter som är smarta att använda och vilka som ger fel inriktning eller för dåligt resultat. Låt oss se till att forskningen har möjlighet att titta i kristallkulan och sia om framtiden! Vi som sitter här kanske inte ser behoven , men det gör duktiga forskare. Vi vill se nära samarbete mellan universitetsvärlden, samhället och företagandet. Vi ska också stimulera till lokalt engagemang, och den så kallade nettodebiteringen är en bra väg att gå. Ökad delaktighet, en känsla av att kunna vara med och styra och påverka den egna elförbrukningen och även kunna tillföra egen producerad el är en viktig del av ett hållbart energisystem. Varför fortsätta att utreda detta när det redan har utretts av ? Flera länder har redan systemet. Jag ska säga några ord om de vita elcertifikaten, som även EU lyfter upp i sin energieffektiviseringsplan. De kan vara bra verktyg i arbetet med energieffektiviseringen. För det är den mest lönsamma och mest miljövänliga pusselbiten för att bygga ett hållbart energisystem. Energieffektivisering leder dessutom till nya jobb för många små och medelstora företag i hela landet samt minskade kostnader för konsumenterna och industrin. Ändå saknas en aktiv politik för att främja energieffektiviseringen. Därför krävs det många fler verktyg, och vita elcertifikat kan vara en del av detta. Jag ska säga några ord om behovet av att samla ansvaret för ett hållbart energisystem. Vi vill se att får det samlade ansvaret. Jag är övertygad om att det behövs en myndighet som har huvudansvaret för att kunna greppa den snabba utveckling som pågår, så att arbetet inte blir kontraproduktivt. Energifrågor engagerar många aktörer både inom det offentliga och inom det privata. Stuprörstänk är förödande i många sammanhang, inte minst inom det här området. Även energiinspektionen pekar på ett sådant behov. Varför kommer inte regeringen till skott när det gäller de så kallade tillsvidareavtalen? Man konstaterar att detta inte bör få förekomma. Ändock väljer man att ingenting göra. Vi vill med vårt ställningstagande markera att det behövs beslut om att det inte ska förekomma. Avslutningsvis konstaterar jag att regeringen väljer att utreda det mesta ytterligare, trots att det mesta i propositionen redan är utrett på längden och på tvären. Varför lade ni inte fram skarpa förslag om det ni skriver om i propositionen? Jag vill gärna höra majoritetsföreträdarnas syn på det. Medborgarna vill ha politisk aktivitet, och ni väljer i stället att förhala saker och ting ytterligare . Det, fru talman, gör mig mycket bekymrad. Med det här yrkar jag bifall till reservationerna 2 och 4. 133 (MP): När har diskuterat frågor som rör människors möjlighet att äga egen el eller använda energin smartare har regeringsföreträdare hänvisat till den proposition som vi behandlar. Förhoppningarna har varit stora. Men trots att propositionen heter Stärkt konsumentroll för utvecklad elmarknad och uthålligt energisystem innehåller den bara ett enda konkret förslag, att fler ska få timmätning. Det finns inte ens ett mål om att alla människor ska ges rätt till timmätning. de gröna tror på människors eget omdöme, förnuft och engagemang. Vi är övertygade om att människor och företag som får större makt över sin energisituation använder energi både klokare och smartare. Möjligheten att läsa av sin elmätare och elpriset kontinuerligt skulle göra att många skulle anpassa sin energianvändning till tider då elen är billigast. Det skulle få positiva effekter både för konsumenten och för företaget. Konsumenten får då lägre energianvändning och kostnad, och samhället behöver inte använda lika mycket dyr och smutsig reservkraft eller importerad el. På samma sätt tror vi att många människor skulle vilja producera egen el med solcellspaneler på taket eller som andelsägare i ett vindkraftverk, och de skulle kunna sälja överskottet till elnätet och veta att de skulle få en rimlig ersättning. På en del håll i landet kan inte vem som helst sälja el till nätet, och på många platser där det går är ersättningen alldeles för liten. Målet måste vara att alla människor ska kunna bli elproducenter. Medan elmarknaden i domineras av tre stora bolag äger två miljoner människor i sin egen elproduktion. vill ge svenskarna samma möjlighet. Många länder har gått före i fråga om möjligheten för människor att producera sin egen el. De har infört lagstiftning som innebär att alla har rätt att sälja el till nätet, kombinerat med ett garanterat pris för den el man säljer. Ett sådant fastprissystem innebär ett stöd som kan vara olika beroende på vilken energikälla som används. Att producera el från solceller är fortfarande något dyrare än att producera el från vindkraft.