prot · GZ0943 · 2011-12-07 00:00:00 — Då har en hel del på fötterna för att kunna göra en revision. 131 (S) replik: Jag vet inte om jag fick svar på frågan om skatt efter bnp-tillväxt. Det vore det väl bra att veta. Handlar det om de behov som finns i samhället eller om den uträkning som görs om bnp-tillväxt och om att man sedan gör sina jobbskatteavdrag? Jobbskatteavdragen har kostat 100 miljarder, vilket jag tidigare talat om. 100 miljarder kan väl omsättas i att det är ungefär tre och en halv gång vad barnbidraget kostar i statsbudgeten. Det är också mer än två gånger försvarsbudgeten oerhört mycket pengar som stoppats in i en konsumtionsekonomi i stället för att användas till att skapa tillväxt i samhället. ROT-avdraget kostar ca 13 miljarder. , du sade tidigare att ROT-avdraget gett pengar till statskassan. Nej, kostnaden är i stället ungefär 13 miljarder. Jag återkommer till detta med bedrägerier. I den tidning jag här visar upp finns tio företag uppräknade i stort sett i våra storstadsregioner. Jag rekommenderar dig, , att läsa om hur det verkligen går till, om hur skatt undanhålls och seriösa företagare slås ut. Taxibranschen är ett exempel. Vi kan räkna upp många branscher. Varför yrkar ni inte bifall till vårt förslag om obligatoriska personalliggare även på byggarbetsplatser till exempel detta för att komma undan svartjobben? Jag har pratat med kolleger och ombudsmän. När de kommer in på ett bygge rusar folk därifrån därför att man inte jobbar seriöst. Det kan inte vara rimligt att vi ska godta den typen av verksamhet. Därför hade behövt mer pengar. gjorde man mycket jobb inte minst tillsammans med komma till rätta med förhållandena. Taxinäringen och tömningscentralerna till exempel har vi också förslag om. Varför säga nej till allt det här om du verkligen tycker att skatt ska tas in från alla, inte bara från de seriösa? 132 (M) replik: Det är lite svårt att förhålla sig till Socialdemokraternas skattepolitik när de inte har någon. Först och främst handlar det om ungefär 70 miljarder i jobbskatteavdrag. får jag intrycket att ni socialdemokrater godkänner de 70 miljarderna men inte vill ha ytterligare jobbskatteavdrag. verkar det vara så att ni är emot alla jobbskatteavdrag och att vi ska se till att alla arbetare får betala en trettonde månadslön i skatt om jag nu får tro på hans ord. Detta är, som sagt, svårt. Låt oss anta att ni vill ta bort jobbskatteavdragen jag tar gärna den diskussionen. Det är klart att vi ska gå vidare med jobbskatteavdragen, men det ska vi göra när vi så att säga fått pengar i kassan så att vi kan säkra välfärden. Vi talar om statliga skattepengar men ofta om verksamhet. Som jag sade i förra replikskiftet kan jag nog peka på att det finns en hel del som kommunerna behöver utveckla. Jag tror att vi behöver fler arbetsgivare etcetera, men vi har också sett exempel på där det inte fungerar. Jag kan rekommendera dig, , att åka till i tidigare i drift men i privat drift. Jag har träffat både anhöriga och personal. Alla vittnar om att det blivit ett fantastiskt lyft för verksamheten. av all personal från tiden med drift är kvar. Det är nu en helt annan syn. Företaget är dock inte Carema. Goda exempel finns alltså, och dessa ska vi ta fram. När det gäller bland annat personalliggare och kassaregister är jag förespråkare av att gå vidare och utveckla saker. Jag har svårt att se varför den som tillfälligt, , har en blomsterhandel inte ska behöva kassaregister, medan blomsterhandlaren vägg i vägg med fast verksamhet ska ha det. Det finns alltså saker att gå vidare med, och det kan vi säkert göra tillsammans. 133 (FP): Det är alltid lika roligt att få delta i den gastkramande debatten om utgiftsområde 3, Skatt, tull och exekution. Intresset symboliseras möjligen just av antalet åhörare på läktaren Det ska vara lätt att göra rätt. De myndigheter som vi lagstiftare nu hanterar och ger anslag till har över lag ett i förhållande till många andra myndigheter mycket gott anseende. Jag tror att numera möts av ett stort och positivt gensvar från många av våra medborgare inte kunder. Det beror på att under en lång följd av år har fått hjälp av lagstiftaren med olika skattereformer. är det enklare att göra rätt; det är helt klart så. Det är också på det sättet att det finns många duktiga medarbetare hos de här myndigheterna. Det tror jag att vi ska tacka för. Jämför vi med många andra länder ser vi att det är svårt att ha en effektiv organisation utan att ha goda medarbetare. Det ska ändå sägas att vi jag håller mig till , den största myndigheten under en följd av år haft mycket duktiga generaldirektörer hos . var under ett fåtal år en duktig generaldirektör. , som många av oss här känner, har gjort ett mycket gott arbete med att utveckla . Också han har stor erfarenhet. Det spelar stor roll vem som är ledare för . Det handlar om två saker: Vi kan laborera med hur mycket pengar ska ha. Och minst lika viktigt är vad ska göra. personal har minskat i antal. Det har också uppgifterna under en följd av år gjort. Sådana saker som taxeringsfrågor, arv- och gåvoskatt, förmögenhetsskatt, förenklingar när det gäller reseavdrag och så vidare har gjort det enklare för många att göra rätt. inriktning har också kunnat ändras detta för att ta itu med andra åtgärder som inte minst från rättvisesynpunkt känns angelägnare än granskning av de småavdrag som förr funnits. är det egentligen anslaget till som vi diskuterar. Av den anledningen tog jag mig för att be utmärkta utredningstjänst om en översikt över anslagsfördelningen till , och under från både regering och oppositionspartier. Med skammens rodnad måste jag väl medge att var ett av de partier som ofta begärde lite mer pengar. Vi förbleknar dock, herr talman, i ett avseende, nämligen jämfört med som när de förhandlade endera lyckades få igenom allting eller också lade sig platt. avviker från alla andra partier. Man vill alltid ha mer pengar till den här verksamheten. Det finns ganska mycket att säga om detta. Jag avser att lämna in de uppgifter jag fått så att alla kan ta del av dem. Det är en intressant läsning också för liberaler, kan jag säga. Man ska vara försiktig med överbud i sådana här frågor. Den avvägning som ofta görs från regeringars sida är nog ganska klok i förhållande till de uppgifter man ska ha. Enligt en uppgift som kom med tar vårt skatteverk av vid årets början debiterade skatter in 98 ½ procent i grund och botten en fantastisk procentsiffra. På andra områden tas ännu mer in. På momsområdet till exempel lär man ta in 99 ½ procent detta trots att vi har ett ganska komplicerat momsskattesystem. Det här visar att man har väldigt duktiga medarbetare på området. Antalet medarbetare hos har gått ned väldigt mycket. har tekniken väldigt mycket gått framåt. Det är nu mycket lättare att få hjälp och service än det var . Det är inte bara , utan det är också en teknikutveckling. Likväl är det så, herr talman, att det nu kommer extra anslag på . Sedan blir det en permanent anslagshöjning på 100 miljoner i förhållande till detta. Jag vill sedan gå över till . Där kan man notera samma sak i den sammanställning jag lät göra, nämligen att det finns en lätt överbudspolitik från alla oppositionspartier. Det är lite mer varierat än när det gäller , för är möjligen lite mindre känt. Jag tror dock att det är väldigt viktigt att man när man diskuterar anslag koncentrerar sig på dels vad anslagen ska vara till, dels vilka befogenheter verket har. Där kan jag hålla med om den socialdemokratiska synpunkten att befogenheterna, som finns i en motion, alltid kan diskuteras. Det gjorde vi tidigare mer än vi har gjort . Vilka befogenheter ska ha? Där har vi säkert inte kommit till vägs ände, utan där måste vi gemensamt se till att vi får ett tullverk som fungerar bättre än det gör . Om finmaskigheten i är ganska hög, vilket jag skulle vilja säga, är det alldeles uppenbart att har en svårare uppgift. Det finns också områden som är mycket mer svårbearbetade, till exempel införsel eller smuggling inte bara av sprit utan även narkotika och den typen av varor. Det gäller också utförseln av värdesaker. När jag ser , som sitter framför mig, kommer jag ihåg att vi var i eller någon annanstans en gång. Då var det fråga om utförsel av båtmotorer, vilket tullen visste om utan att kunna ta motorerna i beslag, därför att man inte hade befogenheterna. Detta är den typ av saker som vi i i alla partier bör fundera över. Vilka befogenheter har tullen? Är de tillräckliga eller inte? är det sagt att ska prioritera arbetet mot organiserad brottslighet, och jag tror att det är väldigt viktigt att man gör det och har den inriktningen. har det nämligen under en lång rad år varit så att man lätt har velat komma åt enskilda som tagit med sig en eller annan flaska sprit. Det är allvarligt nog, men det är den storskaliga ekonomiska brottsligheten som är det verkliga problemet i detta sammanhang. Slutligen vill jag nämna . 2010 var det 1,2 miljoner människor som fick påhälsning i någon form av . Det är väldigt många. Då måste man dock veta, herr talman, att det tyvärr är så att det offentliga ligger bakom många av dessa saker. Det är saker som indrivning av tv-licenser, parkeringsavgifter och trängselskatter samt sjukvårdsfrågor. Man kan naturligtvis diskutera hur detta ska ske. Är det detta vi ska anslå väldigt mycket pengar till och som är det viktigaste? Jag uppfattar att det finns helt andra saker, bland annat falska fakturor och den typen av saker, som är mycket angelägnare för . behöver också ett ökat anslag. Regeringen eller departementet behöver fundera på om har att arbeta med de viktigaste sakerna. Man kan notera en sådan enkel sak som att det nästan inte är någon indrivning på el och vatten. Vad beror det på? Jo, det beror på att människor känner sig tvingade att betala detta, för annars stängs elektriciteten och vattnet av. Med dessa ord vill jag avsluta mitt inlägg i denna gastkramande debatt. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 134 (C): Jag har talat om behovet av regelförenklingar och rättssäkerhet i de flesta anföranden jag hållit i kammaren , i varje fall då frågorna har inkluderat . Jag blir därför riktigt glad när både detta betänkande och betänkandet om skatteförfarandelagen, som vi debatterade , innehåller skrivningar som tar upp vikten av förenklingar och rättssäkerhet. , när vi behandlar frågan om anslagen till utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution, kan man läsa att regeringen framhåller att målet för utgiftsområdet är att säkerställa finansieringen av den offentliga sektorn och att bidra till ett väl fungerande samhälle för medborgare och näringsliv samt motverka brottslighet. Den meningen är väl rätt given och förväntad, men de följande meningarna visar också att regeringen vill beakta skattebetalarnas och tullkundernas perspektiv. Där står det att myndigheterna inom utgiftsområdet ska underlätta för medborgare och företag att göra rätt för sig och att medborgare och företag ska känna förtroende för rättssäkerheten i regelsystemen. En enhetlig behandling av de företag och medborgare som kommer i kontakt med myndigheten är en viktig rättsaspekt. Det är därför viktigt att alla ärenden behandlas lika. Dessa meningar kan låta lika självklara som den första meningen, men jag vet att det finns en del företag i landet som tyvärr inte upplever det så. Många av myndigheternas tjänstemän gör ett alldeles utmärkt arbete och uppskattas för det. , tullen och har också överlag ett gott anseende bland medborgarna, men det finns tyvärr handläggare som brister i bemötande och opartiskhet. Det leder till otrygghet och misstro. Jag har träffat företagare som har berättat riktigt skrämmande historier om hur de behandlas av skattehandläggare. Därför hoppas jag att dessa fina ord inte bara stannar vid ord utan också leder till förbättringar och förändringar förändringar som omfattar verksamhetens alla kontor i hela landet. När skattehandläggare med polishjälp bryter sig in för att säkra handlingar som de redan varit på plats och granskat och kopierat finns det en del kvar att göra. När de lägger beslag på företagets alla likvida medel för betalningssäkring, så att det varken finns pengar för de anställdas löner eller utrymme för företagen att anlita juridisk hjälp till sitt försvar, finns det också en del kvar att önska. När den skattskyldige inte kan få insyn i det egna ärendet för att få veta vad han anklagas eller misstänks för, eftersom stora delar av underlaget från är överstruket med svart färg på grund av sekretess, finns det uppenbart en del kvar att önska. Så länge den skattskyldige behandlas rättsosäkert på detta vis är myndighetsutövningen långt ifrån så opartisk och rättssäker som vi har rätt att förvänta oss när vi stiftar lagar. Jag har länge ansett att många av utskottets ledamöter varit alltför låsta vid att prata om förstärkta åtgärder för att komma åt skattefusk och minska skattebortfall, vilket givetvis är viktigt. Det är viktigt för trovärdigheten och för en fungerande skattelagstiftning, men man har i sammanhanget glömt bort skattebetalarnas perspektiv. Det har verkat som att vi bara brytt oss om skattepengarna från företagarna när de inte kommit in. Företagarna levererar in stora delar av landets skatteintäkter, och det är de som investerar i framtidens jobb. De måste givetvis behandlas på ett rättvist och rättssäkert sätt. Jag har motionerat om rättssäkerhet för företagare under den allmänna motionstiden. Jag blev därför väldigt glad över regeringens ambition att i samband med beslutet om skatteförfarandelagen tillsätta en fördjupad utredning inom fem delområden vad gäller rättssäkerhet för skattebetalare. I och med detta beslut finns löften om stora förbättringar vad gäller lagstiftningen. Med de inledande meningarna i just detta betänkande, som jag läste upp, verkar det också finnas en ambition från regeringen vad gäller uppföljning, tolkning och framför allt tillämpning så att det blir en bra handläggning på alla landets skattekontor. För att upprätthålla skattemoralen är det självklart viktigt att ärliga företagare ska slippa konkurrera med oärliga skattesmitare. Det är dock också otroligt viktigt med balansen mellan myndigheters fiskala delar i jakten på uppsåtliga fuskare och hänsynen till företagens förutsättningar att bedriva sin verksamhet. Jag ser som sagt flera uttryck i dokumentet som visar på en ambition och en förbättring, förenklingar av regelverken, enhetliga kontrollnivåer, effektiva handläggningstider, myndighetsintern styrning och uppföljning och förstärkning av rättssäkerheten. Med dessa löftesrika ord, herr talman, ser jag fram emot att ta del av kommande regleringsbrev till de aktuella myndigheterna och yrkar bifall till regeringens förslag om anslag till och verksamheter och resursanvändning och verksamhet, och jag yrkar avslag på motionerna. 135 (KD): Det kan vara bra att påminna oss om att detta mycket tunna betänkande handlar om skatt- och tullexekution. Vi har ju valt att utexploatera hela skattesystemet i andra delar, men det kan vi kanske avhålla oss från så här i avslutningen. Jag tänker uppehålla mig lite grann vid vad betänkandet handlar om, och det är de här tre myndigheterna. Alla är de viktiga för den svenska samhällsstrukturen. Det är också viktigt att , och fungerar väl både som självständiga myndigheter och i samverkan. Myndigheternas huvuduppgift är ju att fungera som uppbördsenhet med en rättssäker funktion. Sakligt sett handlar betänkandet om de budgetramar som ska gälla för de här myndigheterna . Några förslag i betänkandet avser lagstiftningar inom andra lagstiftningsområden i juridiskt hänseende. De flesta av dessa förslag tycker jag har bemötts väldigt väl i betänkandetexten och även delvis i anförandena här. Men rent generellt kan man anföra att det är viktigt att lagstiftningen ger ökat utrymme för samverkan mellan myndigheter som polis och tull för att komma åt illegal och brottslig verksamhet. kan det gälla rent praktiska åtgärder som en tullbom vid en viss station, som jag tänker på. Detta borde kunna lösas på ett praktiskt sätt på den ort det handlar om och mellan myndigheterna. Enligt det som framförde vid sitt besök hos utskottet finns det inget akut behov av ökade anslag . Myndigheten visade däremot på eventuella framtida behov av ekonomiska tillskott för att upprätthålla verksamheten på en hög nivå. Men det måste allmänt vara så att myndigheterna inom sina ramar måste prioritera vilka insatser som ska göras och att de i sina redovisningar beskriver vad som kan vara kommande behov enligt sina givna uppdrag. Det betänkande vi behandlar här nu är tämligen tunt med tanke på underlaget. Jag ser inte någon anledning att ytterligare förlänga mitt anförande, utan jag avslutar med att yrka bifall till utskottets förslag till beslut. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 13 § Slopade Lundinregler och vissa andra skatteåtgärder för företag Föredrogs skatteutskottets betänkande 2011/12:SkU6 Slopade Lundinregler och vissa andra skatteåtgärder för företag (prop. 2011/12:17). Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 14 § Genomförande av det nya EU-direktivet om bistånd med indrivning samt ändrad beräkning av dröjsmålsavgift i vissa fall Föredrogs skatteutskottets betänkande 2011/12:SkU7 Genomförande av det nya EU-direktivet om bistånd med indrivning samt ändrad beräkning av dröjsmålsavgift i vissa fall (prop. 2011/12:15). 136 (SD): betänkande nr 7 gäller regeringens proposition Genomförande av det nya EU-direktivet om bistånd med indrivning samt ändrad beräkning av dröjsmålsavgift i vissa fall. Direktivet antogs och syftar till ömsesidigt bistånd för indrivning av fordringar som avser skatter, avgifter och andra åtgärder. är ett parti som värnar det svenska självbestämmandet och vill minimera det överstatliga inflytandet över . EU:s ökande inflytande över svensk politik i allmänhet och svensk ekonomisk politik i synnerhet är mycket oroande. Direktivet om bistånd med indrivning innebär ytterligare makt till EU på viktiga skattepolitiska områden. politik för bistånd med indrivning är huvudsakligen utformad på bi- eller multilateral basis. Jag menar att denna linje har tjänat oss väl. Propositionen om bistånd med indrivning är ett avsteg från tidigare svensk praxis där skatteavtal inte utformats på överstatlig nivå. De viktigaste nationella bestämmelserna finns i lagen om ömsesidig handräckning i skatteärenden. Andra viktiga överenskommelser är det nordiska skattehandräckningsavtalet, Europaråds- och om ömsesidig handräckning i skatteärenden, som alltså är utformad på mellanstatlig nivå, och vissa bilaterala skatteavtal och tullsamarbetsavtal. Dessa avtal har tjänat oss väl och är i högsta grad tillräckliga. En gemensam EU-politik på området behövs inte. menar att inga lagändringar borde göras i det här avseendet och att direktivet inte ska implementeras i svensk lagstiftning. Det är oroväckande att svensk lagstiftning i allt högre grad EU-anpassas. Direktivet är omfattande och kommer på ett markant sätt att påverka svensk skattepolitik. Det konstateras bland annat att enbart en ändring av det befintliga direktivet inte är tillräckligt och att tillämpningsområdet bör utvidgas. Indrivning ska inte längre gälla bara tullar och jordbruksavgifter utan fordringar som avser alla skatter och avgifter som tas ut av en medlemsstat eller på en medlemsstats vägnar eller av dess territoriella eller administrativa enheter, däribland de lokala myndigheterna, eller på deras vägnar eller på unionens vägnar. Det är värt att påpeka att direktivet redan finns men främst reglerar fordringar på tullar och jordbruksavgifter. Eftersom dessa fordringar utgör en liten och minskande del av fordringarna på den inre marknaden vill EU utöka direktivet. Jag menar att de föreslagna ändringarna av direktivet är långtgående och på ett allvarligt sätt påverkar svensk skattehandräckningspolitik. Det innebär långtgående EU-reglering av politik för bistånd med indrivning. Förslaget är också tveksamt med hänsyn till proportionalitetsprincipen, då de föreslagna åtgärderna över huvud taget inte står i proportion till ändamålet. Det råder obalans mellan mål och medel. Dessutom är förslaget i sig väldigt svårt att harmonisera i unionens medlemsstater. Medlemsstaternas olika befogenheter för indrivning är mycket olika, och därför blir direktivet felriktat. Det står att indrivningsmetoderna inte ska påverkas av direktivet, men att det är nödvändigt att säkerställa att varken skillnaderna mellan nationella lagstiftningar eller bristen på samordning mellan behöriga myndigheter förhindrar ett väl fungerande system för ömsesidigt bistånd enligt detta direktiv. Det är dock sannolikt så att ett effektivt enhetligt system förutsätter enhetliga befogenheter för indrivning, och där är vi inte . Direktivet slår fast att , när vi ingår bilaterala eller multilaterala överenskommelser i frågor som omfattas av detta direktiv, är tvunget att underrätta kommissionen om detta. Kommissionen underrättar i sin tur de övriga medlemsstaterna. ska enligt min mening inte ha någon skyldighet att bedriva underrättelseverksamhet till kommissionen. Därför kan syftet med detta ifrågasättas. äger rätten att ingå egna skattepolitiska avtal utan att underrätta EU. Vi sverigedemokrater menar att ett enhetligt system för bistånd med indrivning är en dålig idé och att verklig effektivitet och ändamålsenlighet för ett lands skattehandräckningspolitik bäst uppnås genom landets specifika avtal med andra länder. De europeiska länderna vill inte ha enhetliga system för skattepolitiska angelägenheter i strid med nationellt självbestämmande. Med anledning av allt detta yrkar jag avslag på propositionen i sin helhet och bifall till reservation. 137 (M): Det sägs att det är 20 000 personer som tittar på riksdagsdebatter . Om det nu inte skulle ske på grund av att människor zappar förbi av misstag utan verkligen planerar att titta på debatterna, att man går in på hemsida ungefär som när man tittar i tv-bilagan vad det är för debatter som visas, tror jag att det är ganska få som skulle bli jätteexalterade över rubriken på den här debatten, genomförande av det nya EU-direktivet om bistånd med indrivning. Men, herr talman, man ska inte döma boken efter omslaget. Det här är en väldigt viktig fråga, en fråga som kommer att göra skillnad och som handlar om att sätta dit skattebrottslingar som rör sig över gränserna just genom att öka informationsutbytet över gränserna. I tider när man mest hör negativa nyhetsrapporter om det som händer i , som ekonomisk kris och ett ansträngt eurosamarbete, kan det vara bra att påminna sig om att EU handlar om att bygga en union med fri rörlighet över gränserna för att binda ihop länder, föra oss samman, bygga broar och skapa ömsesidig respekt. Handel och rörlighet över gränserna gör nämligen precis detta, och då kan förhoppningsvis den kontinent som varit historiens mest krigsdrabbade utvecklas i fred, frihet och demokrati. Jag tycker att EU har lyckats bra med detta under de som varit med. Det går att flytta till alla länder i och börja studera eller jobba och bygga sitt liv. Jag tror att det flesta tycker att det är positivt, inte minst för att vi som ett litet land uppe i norr inte kan isolera oss. Men den ökade globaliseringen skapar också problem med organiserad brottslighet och skatteflykt, och detta ställer krav på att man även måste jobba tillsammans för att lösa dessa problem. På denna punkt har EU kanske inte varit riktigt så framgångsrik som vi hade önskat och hoppats. Jag tycker att det är ett bra förslag, för det handlar om att vi ska kunna få mer informationsutbyte mellan myndigheter i . Det är vansinnigt att vi har en europeisk ekonomisk union där våra myndigheter inte kan prata med varandra för att lösa problem som hör till det ganska grundläggande som en stat ska syssla med. Det har till exempel varit nästan omöjligt och ett byråkratiskt trassel att få en tysk turist som fått en p-bot i att betala denna.