prot · GY0995 · 2011-05-03 00:00:00 — Vi gör det också för det gemensamma, de allmännyttiga upplåtelseformerna, självfallet. För det andra: Det måste till ett investeringsbidrag för att möjliggöra byggande av hyresrätter med hyror på sådana nivåer att människor kan efterfråga dem. För det tredje: Reparation och tillbyggnad kan inte vara en angelägenhet bara för dem som äger utan en angelägenhet för hela bostadsbeståndet. Att satsa på detta också i den allmännyttiga hyresrätten är en självklarhet. visste att detta är socialdemokratisk politik, medan han själv saknar politik och bara för in marknadstänkande. På det här området, på utbildningsområdet och på infrastrukturområdet har vi tre stora brister. Vi har brist på samhälleliga resurser. Det balanseras av att ni använder alla tillgängliga resurser till en enda sak, skattesänkningar. Jag vill påstå att de skattesänkningarna är slösaktiga, för de ger oss inte förutsättningar att bygga landet starkare. Det är ett oerhört resursslöseri med vår ekonomi och ett plågande av de 400 000 som är arbetslösa när vi inte utnyttjar den resursen just på grund av flaskhalsar när det gäller arbetsmarknadspolitik, utbildning och bostäder för att kunna bredda våra arbetsmarknadsregioner och möjligheterna att flytta. Och det är precis så när det gäller infrastrukturen. Er politik, den enda vägens politik med skattesänkningar, cementerar arbetslösheten och låser fast den vid 400 000. Ni saknar ambitioner; ni har bara prat och skattesänkningar på er dagordning. 20 Statsrådet (KD): Jag kan räkna upp många olika åtgärder. Vi har reformerat hyreslagstiftningen, reformerat allmännyttans roll, avskaffat statlig fastighetsskatt sänkt också på hyreshus, infört ägarlägenheter i nyproduktion, infört statlig garanti , reformerat PBL, höjt schablonavdragen vid uthyrning i andra hand och angripit regelkrångel på olika områden allt för att skapa långsiktigt stabila spelregler. Bostadsbyggandet ökar kraftigt, och jag kommer att göra allt för att den utvecklingen ska fortsätta under en följd av år. Det händer mycket. Allt fler byggjobbare får jobb. Antalet arbetade timmar i byggsektorn stiger kraftigt månad för månad. Det är en positiv utveckling som vi självklart ska värna om. Låt oss syna en del av de påståenden och argument som kommer från . Bostadsbyggandet i följde ganska exakt de övriga nordiska ländernas. Problemet var bara att det bor hälften så många människor i våra grannländer. När byggandet ökade i våra grannländer som inte hade byggsubventioner ökade det lika mycket i som hade byggsubventioner. När vi avskaffade byggsubventionerna i följde vi fortfarande de nordiska grannländerna som alltså inte hade denna typ av subventioner. Vi har följt den utveckling som dessa länder haft och följt konjunkturerna ganska väl men på en betydligt lägre nivå per invånare. Så har det varit under en lång följd av år. Socialdemokraterna styrde under största delen av . Tittar man på mandatperioden 20022006, innan vi tillträdde, kom det egentligen inga förslag från den socialdemokratiska regeringen på bord. De subventioner ni har i ert budgetalternativ dem som , som inte längre får vara bostadspolitisk talesperson, var på väg att lämna i debatten vi hade i kammaren skulle räcka till 4 000 hyreslägenheter, om man följer de gamla regelverken. Men bygger vi dubbelt så många. Annonserar vi ett sådant stöd måste det anmälas till , och det kan ta åtta vi får klartecken därifrån. Då skulle bostadsbyggandet stanna av. Vem skulle dra i gång ett bostadsbyggande om man tror att det eventuellt kommer subventioner? Vi vet av erfarenhet att de riktade subventioner med olika regler som socialdemokratin har ägnat sig så mycket åt slår sönder förutsättningarna för långsiktig bostadsproduktion. Det är en del av den problembild vi har, inte en del av lösningen. Räknar man på det ROT-avdrag ni vill införa för flerbostadshus räcker det till per kvadratmeter och lägenhet, men uppskattar renoveringsbehovet till per kvadratmeter och lägenhet. Detta löser inte problemen, utan det gäller att pressa kostnader och ledtider och att jobba med regelverken och de goda långsiktiga spelreglerna. Vi måste se till att industrin och kommunerna gör sitt men också att staten gör sitt på detta område. Det är endast på detta sätt vi kan skapa goda förutsättningar för ett långsiktigt högre bostadsbyggande. Jag är övertygad om att det är den enda rimliga vägen. Vi har prövat den socialdemokratiska vägen, och den har inte lett till ett högre bostadsbyggande. Tvärtom har det lett till ökade offentliga utgifter och till en byggbransch som fungerat sämre än vad den skulle ha kunnat göra. Om de alternativ som Socialdemokraterna har presenterat fortfarande gäller har de prövats och inte funnits vara fungerande. Det intressanta är vad Socialdemokraterna kommer med härnäst. Ni säger att detta är den stora frågan, men har ni inte presenterat något. 21 (S): Jag repeterar: Regeringens brist på att ta ansvar för framtiden och investera i utbildning, infrastruktur och bostadsbyggande, som är det vi diskuterar , leder till att vi inte får ned arbetslösheten. Regeringens enda politiska instinkt är att använda tillgängliga resurser till skattesänkningar. Det är slösaktigt. Förutom att människor med regeringens bostadspolitik inte kan flytta dit där arbetena finns återuppstår nöden. Jag läste i om stadsdelen i : Finnes: ett fuktskadat rum med plywoodkök. Vidare: På ligger en villa där rum hyrs ut styckevis. Fuktfläckar täcker delar av innertaket. Andra delar har rasat in. En smal och trång trappa med flagnande puts leder ner till källaren. Där, längst in i ett mörkt prång, står ytterligare en säng. Fyra personer betalar var , säger en hyresgäst. som bostadsminister återkommer fukten, kackerlackorna och bostadsnöden. Det är något att ta med i arv. 22 Statsrådet (KD): Självklart har vi många och växande problem. Vi har ett stort antal ungdomar som ska ut på bostadsmarknaden . Det är den bistra verkligheten. På den punkten kan jag gott delta i målningen av de problem vi har på bostadsmarknaden. I de exempel som tar upp har vi ett delat ansvar med socialdemokratiska kommunalråd i eftersom de är huvudansvariga för den lokala bostadspolitiken. påstår att regeringen inte tar ansvar och inte investerar . Det har aldrig satsats så mycket pengar i investeringar i infrastruktur som det görs . Det har aldrig byggts så mycket bostäder som det görs . Vi har en kraftig uppgång, och alla kurvor går åt rätt håll. Men problemen är stora eftersom vi har byggt så lite under . Vi har byggt hälften av vad våra nordiska grannländer gjort. Vi har investerat mindre än hälften av OECD-genomsnittet i bostadssektorn. har underinvesterat i bostäder under en lång följd av år, och det tar tid att vända det skeppet. Vad jag försökte beskriva med mina frågor till Socialdemokraterna var att det krävs en strategi för att ta oss ur dessa problem. Jag saknar alternativ från Socialdemokraterna. Jag hoppas att det kommer så att vi kan diskutera det konkret. Bostadspolitik är ett viktigt område. Jag är övertygad om att det kommer att vara ett viktigt område också för tillväxten, för arbetsmarknadens rörlighet och självklart för människors väl och ve. Vi ska undvika dåliga boendemiljöer. Människor ska bo i värdiga bostäder, och sådana behövs. Detta engagemang delar vi, men man måste ha en strategi och en politik för att åstadkomma något. Här finns det mer att önska av mina vänner i socialdemokratin. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2010/11:277 om uppföljning av arbetsmarknadsåtgärder för nyanlända invandrare 23 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa kvaliteten i etableringslotsarnas uppdrag att nyanlända invandrare ska få arbete. Låt mig börja med en kommentar till inledning där hon menar att utvärderingen av regeringens åtgärd för arbetslösa, jobbcoachning, visar att den åtgärden i mindre omfattning leder till arbete än för de arbetssökande som inte haft jobbcoachning. Detta är felaktigt. Vad Arbetsförmedlingens utvärdering visar, för jag antar att det är denna utvärdering refererar till, är att det inte går att dra några säkra slutsatser av resultaten när det gäller jobbcoachningens effekter på de arbetssökandes möjligheter att få ett arbete detta på grund av metodmässiga svårigheter att hitta jämförbara grupper som tillåter sådana slutsatser. Till detta ska läggas att åtta av tio deltagare har varit nöjda med insatsen och upplevt att deras jobbcoach har haft rätt kompetens. Som påpekar finns det likheter mellan coachernas och etableringslotsarnas uppdrag. Men det finns också skillnader. Lotsarnas uppdrag är betydligt mer omfattande, och stödet lämnas . Ytterligare en skillnad är att Arbetsförmedlingen vid upphandling av lotsarna ska tillämpa lagen (2008:962) om valfrihetssystem. Denna lag kan tillämpas vid upphandling av coacher. Etableringslotsarna är en viktig komponent i den reform som trädde i kraft och som syftar till att påskynda vissa nyanlända invandrares etablering på arbetsmarknaden. Lotsen är en fristående aktör, ett företag eller en organisation, som arbetar på uppdrag av Arbetsförmedlingen och som har det samordnade ansvaret för etableringsinsatserna. Lotsen ska genom att stärka den nyanländas nätverk påskynda etableringen i arbetslivet. Det valfrihetssystem som ska användas vid upphandlingen bygger på kvalitetskonkurrens, inte priskonkurrens. Alla företag och organisationer som ansökt om att bli lotsar och som uppfyller de krav som Arbetsförmedlingen fastställt blir godkända varefter kontrakt tecknas. Den nyanlända väljer själv lots och kan när som helst byta lots vid missnöje med dennes arbete. Lagen om valfrihetssystem är central. Det är med en mångfald av aktörer som de arbetssökandes olika behov bäst kan mötas. Jag menar att lagen bör användas i större utsträckning än vid upphandling av coacher. Det system för kvalitetsuppföljning av upphandlade tjänster som Arbetsförmedlingen använder innebär att synpunkter löpande tas emot och utreds. Vid behov görs kvalitetskontroller och inspektioner på plats hos leverantörerna. Detta system tillämpas även när det gäller lotsarna. Lotsen får en prestations- och resultatbaserad ersättning för sina insatser. Det ligger således i lotsens eget intresse att den nyanlända så snabbt som möjligt etablerar sig på arbetsmarknaden. För att uppnå detta måste lotsen erbjuda insatser av god kvalitet. Systemet med lotsar innehåller därmed flera olika delar som innebär kontroll och uppföljning av lotsens resultat. Etableringsreformen har inte varit i kraft särskilt . Enligt uppgift från Arbetsförmedlingen hade fram till 2 650 nyanlända registrerats hos Arbetsförmedlingen. Vidare hade 770 beslut om lots fattats. Kvalitet i lotsarnas arbete är av största vikt, men jag bedömer det inte som nödvändigt med ytterligare åtgärder från regeringens sida för att säkerställa detta. Som arbetsmarknadsminister följer jag noga Arbetsförmedlingens arbete när det gäller etableringsreformen. 24 (S): Jag tackar arbetsmarknadsminister för svaret. Vägen till just denna debatt har varit lite lång och lite krokig. Men jag är ändå glad över att det är just arbetsmarknadsministern som svarar på min interpellation. Hur det än är är det arbetsmarknadsministern som ansvarar för arbetsmarknadsfrågorna och arbetsmarknadspolitiken. Där ingår också ansvaret för Arbetsförmedlingens åtgärder, till exempel jobbcoacherna, men också det som kallas för etableringslotsar. Min interpellation handlar om effekterna av den nya lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända, och den har bara gällt . Men jag tyckte att det var på sin plats att ha en tidig debatt om detta så att man kan följa utvecklingen av just denna lagstiftning. På en del områden kan man krasst konstatera att åtgärderna som den borgerliga regeringen har vidtagit på arbetsmarknadens områden kanske inte har varit alltför lyckade. Jag tänkte också kommentera det som arbetsmarknadsministern säger om jobbcoacherna. Det är ingenting som jag har tagit ur luften när jag säger att det finns en utvärdering som visar att arbetssökande som har haft jobbcoachning i större utsträckning har fått praktikplatser men i mindre omfattning har fått ett arbete än arbetssökande som inte har haft någon jobbcoachning. Den stora poängen med arbetsmarknadspolitik är väl att man ska gå från arbetslöshet till ett arbete och inte i någon större utsträckning till just praktikplatser? Hur det än är finns det faktiskt en hel del vittnesmål när det gäller coachernas effektivitet. När man inför en ny lagstiftning som regeringen ändå kallar för århundradets integrationsåtgärd tycker jag att det är viktigt att man följer utvecklingen. Man har faktiskt valt att så att säga införa en ny form av jobbcoachning och kalla dessa personer etableringslotsar. Men det handlar om två olika målgrupper. Men själva poängen med båda är densamma, att man så att säga antingen ska coachas till någon form av praktik eller arbetsmarknadsåtgärd eller att man, om man är nyanländ till , ska lotsas till någon form av praktik eller i bästa fall utbildning. Därför känner jag att den fråga som bör ställas till den borgerliga regeringen är vilka likheter och eventuella skillnader som man kan se mellan dessa två åtgärder när de har ungefär samma målsättning, nämligen att människor ska gå från att vara arbetslösa till att ha ett arbete. Just när det gäller denna åtgärd tycker jag att det finns en extra poäng med att den borgerliga regeringen följer utvecklingen när det gäller etableringslotsarna därför att detta handlar om en grupp människor som har svårt att komma in på den svenska arbetsmarknaden. Det är inte så att vi socialdemokrater inte tycker att det är bra att det nu är Arbetsförmedlingen som har fått ansvaret för de nyanländas etablering, utan det tycker vi också är bra. Men det finns tvivel om effekterna av hur detta ska bli. Arbetsförmedlingen har ansvar till exempel för praktikplatser och så vidare medan kommunerna nu på något vis har dragit sig tillbaka och har ansvar för sfi-undervisningen. Min följdfråga blir om det finns någon liknande erfarenhet någon annanstans i världen av denna privatisering av matchning, coachning och lotsning av människor som ska in på arbetsmarknaden. Har man studerat några effekter i några andra länder där man har sett att detta är det som ger jobb? Arbetsförmedlingen själv säger att jobbcoachningen i större utsträckning har gett praktik och inte jobb. 25 (FP): Jag tycker att det är bra att i slutet av sitt anförande gav beskedet att man också delar uppfattningen att Arbetsförmedlingen ska ha ansvaret för etableringen av nyanlända. Det är någonting som vi från regeringen och tycker är väldigt viktigt. Anledningen till att jag anmälde mig till debatten var inledande text i interpellationen. Där dras tydligt och klart slutsatsen att regeringens arbetsmarknadspolitik är både dyr och verkningslös. Då är det intressant att fråga hur man kan komma till en sådan slutsats när man välkomnar etableringsreformen och tycker att det är bra att Arbetsförmedlingen nu har ansvaret för de nyanlända. Jag kan i alla fall inte dra den slutsatsen efter att lagstiftningen har varit i kraft i tre , alltså att Arbetsförmedlingens insatser när det gäller specifikt lotsningsdelen varit verkningslösa. Däremot pågår det en diskussion som jag välkomnar om att kvaliteten ska vara bra. Det var precis det som efterfrågade. Jag har också tagit del av information som gör att jag blir lite orolig för att lotsarna träffar den enskilda nyanlända alldeles för få timmar. Men precis som arbetsmarknadsministern har sagt i sitt svar finns det incitament i modellen när det gäller ersättning, och det ligger tvärtom i lotsens intresse att faktiskt träffa den enskilda så mycket som möjligt så att man får dessa i slutet av kedjan då pengarna ska falla ut. Frågan till Socialdemokraterna är egentligen: Var det bättre förr när i kommunerna hade ansvar för detta? Vi har varit kritiska till att det har gått från det att man kommer till , tills man klarar sfi-undervisningen, går in i vuxenutbildningen och tar en anställning eller startar ett eget företag. En annan del som tar upp och som jag också vänder mig lite grann emot är just oron för konsekvenserna och effekterna av etableringsreformen och att kommunerna har dragit sig tillbaka. Även jag möter det när jag är ute i min valkrets, i , och nästan diskuterar detta. Ja, det finns embryon till kommunernas engagemang. Jag tycker att det tvärtom har blivit allt tydligare att kommunerna har ett viktigt ansvar, och många kommuner tar fortsatt ansvar. Man har ansvar för barnomsorg och skola, för samhällsinformation och för sfi och vuxenutbildning. Den största skillnaden när det gäller regeringens reform angående nyanlända tycker jag är att man nu på ett mer systematiskt sätt lovar aktiva insatser . Jag hoppas att vartenda kommunalråd lyssnar in det, för har det inte varit så. Vi har haft ett minimiantal av insatser när det gäller rätten till studier inom sfi. Men det har varit väldigt olika i de olika kommunerna om man över huvud taget på lokal nivå har satsat på arbetsmarknadsåtgärder, vuxenutbildning eller andra typer av stödinsatser. Det är faktiskt många partikolleger till som inte har tagit sitt ansvar. 26 Arbetsmarknadsminister (M): Jag vill tacka för interpellationen. Det är ingen enkel sak att se till att människor som kommer till , och som vi välkomnar till , också får en chans att komma in på arbetsmarknaden. Det vi kan veta är att tidigare modeller fungerade väldigt dåligt. Man fick vara i i genomsnitt sju till innan man etablerade sig på arbetsmarknaden, vilket var till men förstås framför allt för den enskilde, familjen och barnen men också för samhället. kommer vi att behöva mer arbetskraft. Alla händer och fötter kommer att behövas på arbetsmarknaden. Därför tror jag att det här är rätt reform, att den är rätt i tiden. Det är också viktigt att reformen noga följs upp. Det har gjorts av både Statskontoret och redan från början, . I grunden tror jag att skillnaden mellan oppositionen och alliansregeringen ligger i om det ska finnas många olika aktörer i samhället som hjälper människor att komma i jobb eller om det ska finnas en aktör, Arbetsförmedlingen. Jag tror att det är där den stora skiljelinjen finns. Vi har tittat på det arbete som görs i partssystemet, inte minst det mellan och LO TSL-systemet för omställning. Där använder man sig av en mängd olika privata utförare som hjälper människor att komma i jobb. En stor del av de aktörer som och LO upphandlat i sitt system är de som levererar tjänster från Arbetsförmedlingen. Man har ganska goda uppföljningar som visar att de håller en hög kvalitet. Jag tror att överensstämmer. I stort sett är vi alltså nöjda med jobbcoacherna. Ändå är det förstås viktigt med kontroll, uppföljning och god kvalitet. Men vi tror att det behövs ytterligare många fler aktörer. Därför vill vi gärna utöka lagen om valfrihetssystem så att man kan välja den aktör som bäst hjälper en med att snabbast komma in på arbetsmarknaden. Vi kan också se resultat av vår jobbpolitik. Den är effektiv, även om den inte är tillräckligt bra. Vi har sett att var 115 000 fler sysselsatta i än vad som var fallet . 46 000 av dessa är ungdomar. Det går alltså åt rätt håll. När det gäller nyanlända som kommer till är ambitionen att vi väsentligt ska korta etableringstiderna. Men av den statistik som inkommit kan vi också se att ungefär hälften har en utbildning som är kortare än och att en större andel av dessa personer är kvinnor. Det är klart att det är en stor utmaning för hela samhället för utbildningen och för arbetsmarknadspolitiken. Men det finns också en stor potential här nu när fler företag vill anställa. I grunden tycker jag att reformen är bra. Vi har under hållit på med detta, och vi har sett att väldigt många har påbörjat sitt samtal och sitt arbete med en etableringslots. Låt oss följa det här och se åt vilket håll det går, att det går åt rätt håll. Ambitionen är att vi väsentligt ska korta etableringstiderna och framför allt att fler aktörer än bara Arbetsförmedlingen kan göra mer. De gör ett bra jobb men räcker inte fullt ut till för att hjälpa alla här i . 27 (S): Som jag sagt är det viktigt att debattera just den här reformen. Den är viktig. Eftersom den kallas för århundrades integrationsåtgärd måste det finnas ett väldigt stort intresse för att se till att den fungerar. Man kan konstatera att det kanske inte går att dra så omfattande slutsatser . Men siffrorna säger att av ungefär 2 650 nyanlända har 770 personer fått en lots som så att säga ska vara ingången till arbetsmarknaden och som ska se till att man får ett jobb och får ta del av arbetslivet. talade om lotssystemet. Men jag funderar på hur kvaliteten i lotsföretaget blir när hela månadsersättningen bygger . Från lotsföretaget ska man träffa sina nyanlända på en månad. Av de är två garanterade individuellt. Om man räknar på det kan man säga att den nyanlände garanteras från sitt lotsföretag. Men det är inte ens två 40-timmarsarbetsveckor. Ändå är detta århundradets stora integrationsåtgärd. Det här är vad dessa människor garanteras. Då kan man bli bekymrad över att så mycket krut läggs på just den delen. Kommuner och Landsting gjorde en studie . Det är alltså inte så att Arbetsförmedlingen inte haft något ansvar för nyanlända och flyktingar man har faktiskt haft ett ansvar. I konstateras att en av tre nyanlända i åldern var inskriven hos Arbetsförmedlingen okej. Men åtta av tio fick över huvud taget ingen insats. En annan orättvisa i systemet var att män dubbelt så ofta som kvinnor fick insatser. Ytterligare en orättvisa var att de nyanlända som har svårast att komma in på svensk arbetsmarknad fick insatser hälften så ofta som alla andra. sjösätts århundradets integrationsåtgärd. Ansvaret läggs på Arbetsförmedlingen, vilket är bra. Men vis av erfarenhet och vid en titt bakåt måste man kunna dra vissa slutsatser framåt. Kan arbetsmarknadsministern säga att det är så att de nyanlända med den här reformen har fått tillgång till flera praktikplatser, får träffa flera arbetsgivare och flera företagare och så att säga får ta en större del än tidigare av det svenska samhället? Kan man när undersökningen visar att Arbetsförmedlingen inte var så himla duktig säga att Arbetsförmedlingen nu två liksom är ready to go och verkligen kan ta sitt uppdrag på fullaste allvar, fylla kostymen och se till att det här, som den borgerliga regeringen hävdar, blir århundradets integrationsinsats? I vissa studier som gjorts uttrycks farhågor för att detta inte blir så bra och för att man inte har så på sig. är ändå inte så . Att man garanteras hos sitt lotsföretag kan jag inte säga är århundradets reform. 28 (FP): Ja, det här är en viktig reform, och det är viktigt att debattera den. Men jag saknar grund för att efter tre dra samma slutsatser som . Jag har inget faktaunderlag för att kunna göra det. Det är lite orättvist med tanke på de ambitioner som finns i etableringsreformen för nyanlända att så hastigt dra slutsatser. Jag vet att man på vissa arbetsförmedlingar runt om i landet kanske inte har kommit tillräckligt långt. Men det här ansvaret har i princip legat hos kommunerna i väldigt tyvärr hos socialnämnden. Det tycker vi är helt fel. Integrationspolitik är inte en socialtjänstfråga. Det är en arbetsmarknadspolitisk och utbildningspolitisk fråga. Det är en viktig signal som vi från regeringen och ger genom denna etableringsreform. Det står ingenstans att man bara ska ha när man träffar sin lots. Det är golvet. Vi ska i stället jämföra den nuvarande regeringens integrations- och arbetsmarknadspolitik med den förra socialdemokratiska regeringens. Här krävs att man upprättar en etableringsplan och träffar Arbetsförmedlingen i stället för kommunens socialsekreterare. Det är fråga om en heldagsverksamhet, glöm inte det.