prot · GY0978 · 2011-03-29 00:00:00 — 1 § Information från regeringen om Europeiska rådets möte 1 Statsminister (M): möttes för att diskutera händelseutvecklingen i och samt för att diskutera den ekonomiska situationen inom Europeiska unionen. Vi kunde enas om ett omfattande ekonomiskt paket, som är resultatet av ett arbete som pågått , ett paket som gjordes än mer aktuellt mot bakgrund av den politiska och ekonomiska kris i som fördjupades under toppmötet. Vi diskuterade också den kraftiga jordbävningen och efterföljande , som fått katastrofala och ofattbara följder i , samt vilka lärdomar kan dra vad gäller säkerheten vid våra kärnkraftverk. Slutligen behandlades situationen i och de försök som görs för att skydda civilbefolkningen mot överste styrkor i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolution. Toppmötet kunde enas om ett omfattande ekonomiskt paket som dels syftar till att hjälpa medlemsländer i en ekonomisk nödsituation, dels är avsedd att stärka den ekonomiska styrningen på medellång sikt. I detta paket ingår den så kallade europeiska terminen vars främsta syfte är att samordna och sammanbinda medlemsländernas rapportering vad avser makroekonomisk stabilitet och ekonomiska reformer. Rapporteringen länkas dessutom till de nationella budgetprocesserna. I diskussionen underströk jag vikten av fortsatt budgetkonsolidering i EU:s medlemsländer. Jag framhöll också det brev som jag tillsammans med åtta av mina kolleger skrivit till Europeiska rådets ordförande och till kommissionens ordförande om vikten av olika tillväxtskapande åtgärder inom EU. Detta brev gör nu tydliga avtryck i de antagna slutsatserna, bland annat vad gäller den inre marknaden och betydelsen av att den fullbordas. Vi bekräftade också rådets position vad gäller kommissionens sex lagstiftningsförslag om förbättrad ekonomisk styrning, som utarbetats i Ekofin. Dessa blir nu föremål för förhandlingar med för att sedan förhoppningsvis kunna antas . Jag underströk vid mötet att fortsatt anser att lönebildningsfrågor till fullo är en nationell kompetens och framhöll vikten av respekt för arbetsmarknadens parters självständighet. Kommissionens lagstiftningsförslag kan inte rubba detta förhållande. pekade jag på vikten av att medlemsländers olika lönebildningsmodeller inte får missbrukas så att de leder till social dumpning. Som en tredje ekonomisk komponent i paketet fattades beslut om den tillfälliga och den permanenta krismekanismen. fick här igenom en justering av inbetalningen till den permanenta mekanismen, den så kallade ESM:en, så att den blir mer gradvis. Toppmötet beslutade också om en ändring av artikel 136 i fördraget i enlighet med det beslutsutkast som enades om , detta för att även i fördraget bana väg för inrättandet av ESM. Slutligen, som en fjärde ekonomisk komponent, antogs den omdiskuterade pakten för , som döpts om till Euro plus-pakten. Förutom avstod också , och från att ansluta sig till pakten vid toppmötet. Det är en stor katastrof och sorg som har drabbat , först genom jordbävningen och , sedan genom haveriet vid kärnkraftverket i . Toppmötet uttryckte EU:s beredskap att stödja och hjälpa och det japanska folket. Vi diskuterade också säkerheten vid europeiska kärnkraftverk för att dra de rätta lärdomarna av det som inträffat i . Stresstester kommer att genomföras och resultaten av dessa att publiceras. De första resultaten av stresstesterna kommer att analyseras av stats- och regeringscheferna före slutet av 2011. EU kommer att ställa krav på att liknande stresstester genomförs i EU:s grannländer både vad gäller existerande och planerade anläggningar. Vi följer nu alla den dramatiska händelseutvecklingen i , och vår oro blandas med förhoppning. Vi kan alla förstå den frihetslängtan som finns hos det libyska folket av förtryck. Många frågor väcks om hur vi i kan stödja en utveckling mot fred, demokrati och öppenhet. finns ett överhängande hot att drömmen om frihet släcks och att våldets mardröm till slut triumferar då en alltmer desperat och brutal Khadaffiregim gör sitt yttersta för att slå tillbaka mot rebellerna. ska ta sitt ansvar för fred och säkerhet när våra medmänniskor hotas, när FN beslutar att ingripa och när vi har förmåga att göra det. Jag har redan från början markerat vikten av humanitära insatser jag ska återkomma till det. Jag har också varit tydlig med att det behövs ett FN-beslut för en militär svensk insats och att det finns en utpekad ledning för en sådan insats samt en förfrågan om behovet av svenskt deltagande. Detta kom nu slutgiltigt på plats. har i sin säkerhetsresolution uppmanat sina medlemsstater att bistå med alla nödvändiga medel när det gäller att skydda civila i och att inrätta och upprätthålla en flygförbudszon över . Detta beslut har starkt stöd i regionen och internationellt liksom i . beslutade Nato att ta över hela den militära operationen i under , och inkom en formell förfrågan från Natos generalsekreterare som välkomnar ett svenskt bidrag. Det är nu en fråga för att gå från ord till handling och göra vad vi kan för att främja internationell fred och säkerhet. Regeringen har därför vid ett extra regeringssammanträde, för sedan, beslutat att föreslå att medge att deltar med JAS Gripen i den internationella militära insatsen under Natos ledning. Efter överläggningar med oppositionen har vi enats om att begränsa den svenska insatsen till att tillsammans med andra upprätthålla en flygförbudszon över . Det innebär i realiteten att den svenska insatsen inte kommer att tillåtas medverka i stridsinsatser mot mål på marken. Det svenska bidraget ska bestå av en väpnad styrka med högst åtta stridsflygplan av typ JAS 39 , som aktivt deltar i insatsen, ett transportflygplan av typ TP 84 med lufttankningsförmåga samt spanings- och stödresurser. Rotation av flygplan och personal kan komma att ske under insatsens genomförande. Utöver detta kommer stabsofficerare att placeras vid relevanta staber. Det svenska bidraget kommer att uppgå till ca 130 personer och pågå . FN-insatsen är mycket viktig för att skydda civilbefolkningen. måste vi komma ihåg att den militära insatsen inte kommer att lösa konflikten i . En politisk process måste därför inledas för att bana väg för fred och en demokratisk utveckling i landet. Det internationella samfundet måste stödja denna process och på lång sikt. EU och har en viktig roll i detta. Utrikesminister deltar i den internationella konferens i som ska lägga grunden för detta stöd. Han kommer också att medverka i diskussioner om strategin för den militära insatsen. Att sända svenska kvinnor och män för att skydda civila i ett annat land ska inte göras lättvindigt. Uppdraget är inte riskfritt. Därför är det avgörande att det råder bred uppslutning i för att ska kunna ta detta ansvar. Regeringen välkomnar ett nära samarbete med oppositionen i denna viktiga fråga. Vid uttrycktes också stor oro för den humanitära insatsen och situationen. EU fortsätter att, i samarbete med olika humanitära organisationer, tillhandahålla humanitärt bistånd till alla utsatta. Jag vill påminna om att även ger ett omfattande humanitärt bistånd till för att hjälpa dem som drabbats av den pågående konflikten. Genom Sida har avsatt totalt i humanitärt stöd till . Av dessa går till blixtappellen för att stödja , och Islamic Relief . Dessutom bidrar till de löpande budgetarna för en rad FN-organisationer som är verksamma i och utanför . Vi är en av de största bidragsgivarna i världen räknat i bistånd per capita. Vårt engagemang på detta område kommer att fortsätta också efter konflikten. Den demokrativåg som sköljer över och får effekter i land efter land. Detta är en historisk omvälvning som måste bejakas och stödjas. uttryckte stor oro för situationen i , och . Det ökade våldet fördömdes särskilt mot demonstranter, och alla berörda uppmanades till dialog. Vi följer och bevakar fortsatt utvecklingen i dessa länder. Jag är därmed redo att svara på frågor. 2 (S): Jag vill tacka statsministern så mycket för redogörelsen för toppmötet. Jag kommer att koncentrera mig kring den ekonomiska situationen i . Sedan hoppas jag att vi kommer att ha en diskussion om , där kommer att föra talan. Det är väldigt mycket som är på gång just nu på den ekonomiska sidan, av förklarliga skäl. Det handlar om den ekonomiska terminen, om europakten, som har blivit utökad, och om de sex lagförslagen. Jag beklagar återigen att regeringen inte har velat komma med en samlad redogörelse för regeringens principiella övervägande om de här olika sakerna som är i omlopp. Det är väldigt svårt att sätta dem i ett sammanhang och veta vilket som egentligen är det viktigaste och vad som kommer att hända i slutändan. Jag tror att vi hade tjänat på att ha en sådan här redogörelsediskussion här i kammaren. Hur som helst är vi övertygade om att det behöver sparas i men att den nationella kompetensen måste gälla. Det vi är absolut mest oroade för är den svenska modellen. Statsministern säger sig hävda denna, men på , enligt källor, har inte statsministern lyft denna fråga om lagförslaget om de makroekonomiska obalanserna och den oro som svensk och europeisk fackföreningsrörelse känner för vad detta kan innebära för den svenska lönebildningen. Jag skulle gärna vilja ha ett svar på detta. 3 Statsminister (M): Jag redogjorde i mitt inlägg på för den oro som finns när det gäller svensk lönebildning. Jag nämnde risken för social dumpning. Möjligen får Socialdemokraterna överväga andra källor. Det är alltså precis vad jag uttryckte under sammanträdet. Det ville jag göra därför att jag ville reflektera det som framfördes bland annat av Socialdemokraterna under möte. Men jag vill återigen vara tydlig för kammaren att jag inte anser att det finns grund för denna oro. Jag anser att det i Lissabonfördraget finns stadgat en respekt för olika avtalsmodeller när det gäller lönebildning och därmed en rättslig grund för att hävda att vi kan ha en svensk modell, om vi väljer att kalla det så, med avtalsslutande ansvarstagande parter på det sätt som tjänat oss väl. Jag vill också understryka att det samlade paket vi nu ser är en effekt av lång tids arbete, finanskris och arbete som har skett under och efter den. I varje del har regeringen varit hos och förankrat sina ståndpunkter i och olika relevanta råd som har haft att hantera detta. Det är på det sättet vi arbetar för att göra klart hur svenska positioner ser ut, så i den kritiken har jag svårt att känna igen mig. Det är dock viktigt att vi ser att mycket av detta görs för att lära av finanskris, för att åtgärda djupgående problem av strukturell karaktär och när det gäller statsfinansiell instabilitet som fortsatt präglar väldigt mycket av . Då räcker det inte att säga att är välskött och har goda offentliga finanser. Vi måste också medverka till att se till att det blir bättre ordning och konkurrenskraft i andra länder, för deras problem kommer annars att också bli våra. Det är så vi har lärt att våra ekonomier sammanflätade påverkar varandra. Det har varit en utgångspunkt. 4 (S): Jag vill tacka statsministern för svaret, även om det inte gör mig fullständigt lugn. Det är riktigt att Lissabonfördraget har regler för vad som ska beslutas nationellt och vad som ska vara överstatligt. Men tyvärr har vi råkat ut för bakslag även om detta har varit klart tidigare. Vi pratade om där det blev överklagande, och helt plötsligt bestämde domstolen på ett annat sätt, som vi aldrig hade trott skulle kunna hända. När det handlar om situationen i både och ställs ju krav på att man går ifrån den nationella lönebildningen och gör på annat sätt. Därför säger vi att vi är för de sex lagstiftningsförslagen, men vad gäller de makroekonomiska obalanserna måste vi få garantier för att detta aldrig kan påverka svensk lönebildning. Det har statsministern på sig att utfärda. 5 Statsminister (M): För mig har det alltid varit så att det var ett gemensamt ansvarstagande, brett partipolitiskt, i för att föra in i Europeiska unionen. Det gäller Socialdemokraterna såväl som de borgerliga partierna. Det är naturligtvis viktigt att vi såväl i regeringsställning som i opposition minns detta ansvar och inte förfäktar det sätt att diskutera i EU som ibland syns runt om i , att väl i opposition ikläder man sig någon sorts roll att ständigt beskriva nationella utgångspunkter, att låtsas som att det inte finns någon överstatlig del av samarbetet eller att vi inte ser vinster av att vi bättre koordinerar våra ekonomiska ansträngningar. Det är också att inte begära rättsligt det som redan rättsligt finns. Det är också ett sätt att göda misstanken att inte ens rättsliga dokument som finns ska vi tro på, inte ens det som står i EU:s papper ska vi tro på denna ständiga misstro, som det naturligtvis finns en publik för och som man därför bör vara lite aktsam med hur man utför och hanterar. Jag har försvarat den svenska modellen. Jag har gjort det på och i andra sammanhang. Jag har angivit att det finns grund för att vi kan behålla den rent rättsligt. Jag kan tillägga att just när det gäller kommissionens lagstiftningspaket är det enkom inriktat på eurozonens länder, där inte deltar, och det talas om att eventuellt utfärda rekommendationer rekommendationer av ett slag som vi har jobbat med över i olika former av processer, rekommendationer som har den karaktären att man råder till olika saker, som vi i många fall dessutom sedan inte har följt. Det kan man ha synpunkter på, men det får vi ta i den inrikespolitiska debatten. Jag menar att detta inte kan förstås med mindre än att det är djupgående strukturella och ekonomiska problem i och att det gemensamma valutaområdet har skapat en försäkran om att inte fortgående misskötsel äventyrar stabiliteten för hela euroområdet. Men det är också bra för , vill jag understryka, och för att ekonomi och stabilitet ska bli bättre i andra länder. Vi är inte ensamma. Vi är snabbt påverkade av ekonomisk oro i vår omvärld, och där är EU det bästa skyddsmedlet för att stå emot. 6 (M): Den humanitära situationen är mycket oroande. Det är brist på sjukvård, och det kan uppstå epidemier i flyktingläger liksom brist på vatten. Min fråga är: Hur ställer sig resten av EU till humanitära insatser i ? 7 Statsminister (M): Låt mig säga att , precis som vid andra tillfällen, finns det en risk i världen att när det diskuteras militära insatser glöms annat bort. Det finns en särskild form av upphetsning i världen inom politiken när vi talar om militära insatser. Jag har alltid haft uppfattningen att man då ska kyla ned sig lite grann och minnas att det oftast är väldigt svårt att i krigets form åstadkomma det man vill. Det finns många exempel på att det har varit lätt att starta krig men väldigt svårt att få slut på dem. Det ska naturligtvis också vägas mot precis detta stora humanitära behov som redan finns och som kommer att växa ytterligare. Många människor flyr, och många människor saknar tillgång till i princip allt färskvatten, vård och mat. bör dessutom vara stolt över det vi är riktigt bra på, nämligen att vi är stora finansiärer av humanitära insatser i FN-systemet och i andra sammanhang. Det har vi varit länge, och därför har vi en stor kunskap och en uppbyggd erfarenhet kring detta som är efterfrågat och behövs. Därför har jag i varje inlägg i ständigt återkommit till att vi mer måste diskutera de humanitära insatserna. Jag tror att rösterna kommer att växa allteftersom, i insikt om att det rent mänskliga vi ser i och i andra delar av är väl så viktigt att möta och göra någonting åt och för att finnas till stöd, för att säkra en bättre utveckling i . 8 (MP): Tack, statsministern, för informationen! i har gett oss en plågsam påminnelse om kärnkraftens säkerhetsproblematik. Vi har sett att man runt om i världen, och även inom EU, diskuterar vilka slutsatser detta ska ge för vår kärnkraft och kärnkraftens framtid. Många åtgärder har diskuterats inom EU, bland annat att tillfälligt stänga ned kärnkraftsreaktorer i väntan på en säkerhetsgenomgång. Man har också diskuterat att genomföra stresstester. Min fråga till statsministern är: Vilka åtgärder planerar regeringen att vidta i för att garantera kärnkraftens säkerhet framgent? 9 Statsminister (M): Vi får vara lite noggranna med hur, så att säga, kompetenssnitten ser ut här. EU är mycket tydligt med sin respekt inför att varje enskilt medlemsland självt sätter samman sin energimix. Det handlar alltså om huruvida man väljer att ha kärnkraft eller andra delar för sin energiproduktion. Det får vart och ett av EU:s medlemsländer självt bestämma. Ni bör också notera att man har dragit olika slutsatser. I finns de med mycket stor kärnkraftsanvändning, till exempel , men det finns också de som helt saknar detta, till exempel . Det EU gemensamt har diskuterat är just detta med så kallade stresstester och den del av säkerhetsarbetet som sker på europeisk grund. Men vi bör också komma ihåg att väldigt mycket av detta sker internationellt, inom ramen för , och att vi därtill har nationella säkerhetsuppföljningar. Alla dessa har fungerat och verkat med utgångspunkten att vi ständigt ska lära av det vi vet, nämligen att det finns säkerhetsrisker förknippade med kärnkraft, varhelst i världen den än uppträder. Det måste naturligtvis vara vår slutsats även . Stresstesterna ska utformas på så sätt att man teoretiskt beräknar en lång rad möjliga händelser, inklusive jordbävningar, elavbrott och terroristangrepp, och sedan redovisar hur alla de enskilda kärnkraftsaggregaten jag tror att vi har över 140 aggregat bara inom Europeiska unionen påverkas av detta. var tydligt med att slutsatserna därefter ska publiceras. Vi fick också med en skrivning den är inte minst viktig för en del av våra grannländer om att det också bör gälla EU:s grannskap. Det finns ju projekteringar som vi känner till, bland annat i och i , som handlar om att bygga ny kärnkraft. står fast vid sin energiöverenskommelse därför att den i grunden skapar en mix där vi själva kan bestämma och där vi själva kan utverka också andra ben, framför allt det förnybara, för att sätta en parentes kring den svenska kärnkraften. Men man ska också komma ihåg att kärnkraft bidrar till att trycka tillbaka fossilbränsleberoende, som finns i men än mer i andra länder. 10 (MP): har uttalat en önskan om att stresstester ska genomföras, men dessa är frivilliga. Därför tror jag att det är många som undrar om den anser att vi ska göra den här formen av stresstester. Ett flertal länder, bland annat , och , har också sagt att de här stresstesterna ska få avgöra kärnkraftsreaktorernas framtid. Om man inte klarar det här stresstestet innebär det alltså att kärnkraftsreaktorerna inte bedöms säkra och att de därmed ska avvecklas. Vad ger den för besked? Hur kommer man att hantera slutsatserna av ett stresstest? Kommer det att avgöra, så att säga, de svenska kärnkraftsreaktorernas framtid? 11 Statsminister (M): Skrivningen är ju på det sättet att det sägs att de nationella säkerhetsorganen nu ska förbereda stresstester i de olika medlemsländerna. Jag tror att det med det underförstått menas att samtliga medlemsländer ska utföra detta. Dessutom utsträcker detta till närområdet utan att vi egentligen har möjlighet att göra något annat än att rekommendera. Jag vill understryka att säkerhetsarbete och säkerhetstänkande kring kärnkraften inte föddes i och med det som hände i . Vi ska inte framställa det som att vi nu ska börja fundera på huruvida vi har tillräckligt säkerhetstänkande kring svensk kärnkraft. Vi har ett löpande arbete med att säkerställa att säkerheten sätts främst och att vi lär av de säkerhetsutmaningar och de händelser som skett i och i vår omvärld. Därför ska bedömningen alltid vara, med säkerheten för ögonen, att det får konsekvenser för kärnkraftsproduktionen om det inte kan garanteras fullt ut. Jag vill understryka att vi har sett flera exempel på det i . Ett skäl till att svensk kärnkraftsproduktion ibland står stilla några som tycker att vinterns elpriser har varit tunga att bära kanske till och med skulle säga att det sker för ofta handlar just om det omfattande säkerhetstänkande och de säkerhetskrav som vi har. Vi kommer naturligtvis att lära av all tillkommande information. Men det är, menar jag, redan instruktionen för användande av kärnkraft i . 12 (FP): Först ska jag säga något om europakten, och sedan ska jag säga något om . Vid det här toppmötet var egentligen den stora nyheten med europakten att så många som 23 länder av 27 anslöt sig. Det är bara fyra länder som står utanför. Detta är ett faktum, och är ett av dessa länder som har hamnat i denna väldigt udda situation. Det är oppositionen som har orsakat detta, som har drivit igenom detta. Det är ett brott mot den svenska klassiska linjen ända sedan tid , som handlar om att ska vara med vid de bord i där beslut fattas som kan påverka oss. Där ska vi utöva ett inflytande. Vi ska också skydda våra egenintressen genom att medverka. De invändningar som oppositionen har rest har naturligtvis också kommit upp i våra nordiska grannländer, i och i , i deras EU-nämnder. I den finska konstaterar man att europakten inte är en legalt bindande överenskommelse. Man säger också att det förefaller naturligt att uppfatta dokumentet som en normal ansträngning av en grupp medlemsländer att påverka . står i likhet med utanför eurosamarbetet. Det hindrar dock inte den danska från att vara mycket tydligt positiv till deltagande i europakten. Jag ska för protokollets skull läsa vad den danska säger: respekterar de nationella arbetsmarknadsmodellerna, inklusive arbetsmarknadsparternas självständiga kompetens med avseende på löner och arbetsvillkor. Löne- och arbetsmarknadsförhållanden är sålunda fortsatt nationell dansk kompetens. bekräftar det existerande EU-samarbetet om ekonomisk politik. innebär inte nya processer för kravställande på länderna om ekonomisk politik eller nya sanktioner. har karaktär av ett politiskt men icke juridiskt avtal. Slutsatsen är alltså att oppositionens och delar av fackföreningsrörelsens invändningar i saknar både rättslig och politisk grund. 13 Statsminister (M): Det ska sägas att denna Euro plus-pakt, som den nu kallas, kommer att utgöras av ett antal indikatorer som vart och ett av de medverkande länderna själv anmäler. Det är indikatorer som man sedan benchmarkar, alltså jämför, över år. Det handlar om huruvida man har presterat förbättringar. Man kan också aktivt jämföra med andra länders reformambitioner. Det liknar i den delen mycket 2020-indikatorerna, som vi i annat sammanhang har fått brett stöd för i riksdag, som bland annat handlar om klimatpolitiken, ökad sysselsättning, resurser för forskning och utveckling och insatser för att minska sociala klyftor i . Det som kan sägas vara annorlunda här är att återrapporteringen går direkt till på årlig basis. Men sättet att arbeta liknar redan existerande former för samarbete. Och där är det viktigt att påpeka just detta, att det är frivillighet. Det är rekommendationer. Det är inte rättsligt bindande. När detta presenterades fanns det idéer som gick längre. Men så är det ofta i EU. Läs alltid sista texten! Läs det som alla 27 har enats kring när alla har fått säga sitt! Då ser det annorlunda ut. Det är helt enkelt en europakt som liknar mycket av det som samarbetet redan består av. 17 euroländer förutsattes vara med. Sex länder anmälde sitt deltagande. Fyra blir utanför, , , och . Vi har markerat det som uttrycktes som oro, för att göra rättvisa. Jag vill också i det här sammanhanget markera att jag, liksom jag för övrigt hörde representanter för de övriga utanförstående länderna göra, är öppen för att diskutera om det kan ske en förändring i synen på detta och bli en möjlighet att senare ändra beslutet. 14 (FP): Jag ska säga något om . Det är klart att välkomnar det beslut som regeringen har tagit. Jag tror att det är ett viktigt och nödvändigt steg på vägen mot mer humanitära förhållanden i .