prot · GY0987 · 2011-04-13 00:00:00 — Men som är professor vet också mycket väl att när man jämför den anglosaxiska modellen med låga löner och låga skatter med den nordiska välfärdsmodellen med en stark fackföreningsrörelse, en bra utbildnings- och arbetsmarknadspolitik och en väl utbyggd offentlig sektor som finansieras med högre skatter så har den nordiska modellen ett bättre resultat på alla områden i samhället. Vi har mer jämställdhet och jämlikhet, högre sysselsättning, lägre arbetslöshet och högre kreativitet. Det visar forskningen. svarade över huvud taget inte på frågan varför ni inte finansierar er infrastruktursatsning och varför ni inte tar ett helhetsgrepp på infrastrukturen. Det behövs 2530 miljarder, sade innan ni kickade honom, och ni lägger i en engångssatsning. Svenskt näringsliv kommer att få stora problem om ni inte löser detta, och det verkar ni inte vilja göra. 118 (FP) replik: argumenterar mot den anglosaxiska och för den nordiska samhällsmodellen. Men jag är ingen anhängare av den anglosaxiska samhällsmodellen. Det är en fullständig nyhet för mig när jag nu får detta påstående slängt i ansiktet. Jag har bott i , och jag tyckte inte att det var någon överlägsen modell. Vi kan gärna diskutera den i detalj, men jag försvarar inte den. Det är inte mitt ideal. Beträffande infrastrukturen får vi verkligen hoppas att erfarenheterna från de senaste två vintrarna inte upprepas. Regeringen vidtar åtgärder och anslår mer pengar. Jag vill dock understryka att jag inte tror att det komplicerade system som kommunikation med järnväg är enbart är en fråga om pengar. Jag tror att man måste se på vad det är för människor som har styrt och vad det är för system som inte griper in i varandra och fungerar tillsammans. Det handlar inte bara om pengar, utan andra saker måste kanske bytas ut. 119 (C): I spåren av förödelsen och kriget i före detta flydde människor sina hemländer. Många av dem fann ett nytt hem i min hemkommun . Förutom att vi fick fler invånare, fler som jobbade och fler entreprenörer fick jag flera nya kompisar med andra erfarenheter och annan kultur. Det berikade både mig som nyfiken tioåring, och omkringliggande kommuner, och vi visade att jobb är nyckeln till integration. När andra områden tampas med höga arbetslöshetssiffror förenar Gnosjöregionen under normala konjunkturer företagsamhet, låg arbetslöshet, låga ohälsotal med en god integration. Att fler ska få chansen till jobb, att fler ska få känna att man behövs och bidrar och att fler ska känna stolthet över att kunna försörja sig själv måste vara politikens absolut största utmaning och uppgift. Det går bra för , och tillväxttakten är en av de högsta i . Sysselsättningsgraden är tillbaka på samma nivå som . Vi är på god väg mot överskott i statens finanser, och statsskulden är nere i av bnp. Det är en position som många av våra europeiska grannar avundas oss. ambitioner kan och måste dock vara större än så. Även om vårt utgångsläge är gott står vi inför för en rad utmaningar framöver. Det handlar om ökande global konkurrens om arbetskraft, kapital och investeringar, om klimatutmaningen och omställningen till en grön och hållbar ekonomi och livsstil och om framväxten av ett inkluderande arbetsliv och samhälle där alla får och kan vara med och bidra. Det är den senare utmaningen som jag tänker fokusera på : att en gång för alla bryta utanförskapet. Trots att arbetslösheten och sjukskrivningarna minskar kraftigt står många människor fortfarande utanför arbetsmarknaden. Inte minst gäller det invandrare, personer med funktionsnedsättning och unga. Låt mig börja med de nya svenskarna, och låt mig vara uppriktig. Integrationspolitiken har misslyckats. Skillnaden i sysselsättning mellan inrikes och utrikes födda i är bland de högsta i hela . Detta är givetvis helt oacceptabelt. Det är dags att tar sig i kragen och blir ett välkomnande nybyggarland där man tillåts vara en arbetsmyra. Vi måste se varje människa som en unik individ med en inneboende kraft och vilja att bestämma över sitt liv och bidra till samhället. Vi måste ta till vara entreprenörskap och engagemang i alla dess former. Alla måste få frågan: Vad vill du bidra med? Det är möjligt att hitta lösningar, och för oss politiker är uppgiften att skapa förutsättningar för att dessa lösningar ska komma till stånd. Människors längtan efter frihet, efter att få stå på egna ben, efter att känna sig behövd och efter att få bidra löser resten. Det är jag helt övertygad om. De justeringar som exempelvis föreslås i sjukförsäkringen innebär bland annat att fler får tillgång till rehabilitering tidigare, vilket gör det lättare att komma tillbaka till eget arbete. Det är så vi tar oss från utanförskap till innanförskap. Den svenska arbetsmarknaden behöver reformeras och bli mer flexibel. Det är helt avgörande för att de grupper som står utanför invandrare, personer med funktionsnedsättning och unga ska få chansen att få ett jobb. , som presenterades, visar att ingångslönerna är ett större problem än vad man har trott, inte minst inom vissa tjänstebranscher. De höga ingångslönerna försvårar för svaga grupper att få fotfäste på arbetsmarknaden. En annan mycket viktig beståndsdel för att bryta utanförskapet är därför också att titta över löneläget. Det gör arbetsmarknadens parter. En annan beståndsdel är att reformera arbetsrätten. Vidare måste vi stärka som kunskapsnation från förskolan till spjutspetsforskningen och förbättra kopplingen mellan skola och arbetsmarknad med praktikplatser och lärlingsjobb. Ju lägre utbildning, desto större risk för arbetslöshet och utanförskap. Vi, fru talman, måste våga vända på alla stenar så att fler får chansen till ett jobb. diskuterar vi den ekonomiska vårpropositionen som utmålar en positiv bild av den svenska ekonomin. Med starkaste offentliga finanser i bagaget är det en huvuduppgift att slå vakt om starka statsfinanser för att vårda det reformutrymme vi kan se framför oss inför höstens budget. Men det är också läge att fortsätta reformera och förnya den svenska ekonomin för att kunna bryta utanförskapet och även för att kunna möta andra utmaningar. Jag nämnde inledningsvis klimatet och den globala konkurrensen. Där är både ett femte jobbskatteavdrag och en halvering av restaurangmomsen viktiga liksom mer övergripande reformer för jobb, företagande och välfärd. Jag, och säkert också miljontals resenärer med mig, välkomnar den extra satsning på till drift och underhåll av järnvägen . Den har länge arbetat för. Vägar och räls utgörs samhällsekonomins ryggrad och blodomlopp och knyter samman stad och land. (Applåder) I detta anförande instämde och (båda C), finansminister (M) samt (KD). 120 (MP) replik: Ett robust, stabilt och säkert energisystem är helt avgörande för produktionen och den ekonomiska utvecklingen i ett land. Tajmning verkar inte vara starkaste gren. Precis när man trodde att människor hade lagt sveket om kärnkraften bakom sig händer det som kärnkraftslobbyn har sagt inte kan hända och det till på köpet i ett land som kanske har satsat mest av alla på kärnkraftssäkerhet. Katastrofen i är inte bara en katastrof för människor och miljö; det är också en katastrof för den japanska ekonomin. Radioaktiv strålning har spridits till luft, mark och vatten. Dricksvattnet i , över från , har blivit förorenat. Grödor, mjölk och kreatur från reaktorerna har strålningsvärden som överstiger gränsvärdena 20 eller 30 gånger. I havet utanför har man uppmätt strålningsnivåer som ligger hundratusentals gånger över det normala. De japanska myndigheterna har uppgraderat katastrofen till en sjua på den sjugradiga skalan. Frågan är när ska uppgradera sin syn på uppgörelsen om att bygga nya kärnkraftsreaktorer. Jag har en enkel fråga till : Har din syn på kärnkraften påverkats av det som har hänt i ? 121 (C) replik: Jag tackar för frågan. Den är oerhört viktig och oerhört känslosam, inte minst i och med den tragik som har drabbat så många människor i . Det ställer kärnkraften på sin spets. Detta visar också att engagemang under de senaste 30 eller 40 åren i frågan har varit viktigt. Det är viktigt att minska beroendet av kärnkraft. Det är av den anledningen som såg som så viktigt att nu sätta gasen i botten och få fram nya gröna förnybara alternativ. Under kamp för att minska beroendet av kärnkraft har vi inte heller sett framväxten av gröna nya energikällor. Det har snarare varit så att kärnkraften har byggts ut, och vi har ökat vårt beroende av den. Därför såg vi det som viktigt att med de andra borgerliga partierna sluta en överenskommelse som går ut på att vi ska stärka en tredjedel av det svenska energiförsörjningssystemet, nämligen det gröna och det förnybara. Det vi nu kan se är att exempelvis bioenergin har gått om både kärnkraften och oljan som det viktigaste energislaget i . Vi kan också se att den energiöverenskommelse vi har gjort tydligt säger att vi måste minska beroendet av kärnkraft och vattenkraft . Vi säger också att inte en enda skattekrona ska gå till nya kärnkraftsreaktorer. Det vi säger är att det är helt okej att byta ut nuvarande reaktorer. Men det ska inte ske med statliga subventioner utan vara på marknadens villkor. har det inte byggts en enda kärnkraftsreaktor i världen utan statliga subventioner. För oss är det viktigt att ha en grön och trygg energiförsörjning. Därför står vi upp för Alliansens energiöverenskommelse. Den innebär just att vi kan se både sol och vind byggas ut . Bioenergin byggs ut. Det är vi stolta över. 122 (MP) replik: När det gäller tankarna kring det gröna och förnybara tror jag att vi är rätt överens om vad som behöver göras. Jag uppfattar svaret som att inte har påverkats speciellt mycket i sin syn på kärnkraft av katastrofen. kan få ett skadeståndskrav på om krisen varar enligt . Enligt japanskt lag har man ett så kallat obegränsat ekonomiskt ansvar vid en olycka. Bolaget tvingas ställa upp med . Men till skillnad från i kan det tvingas ta ansvar även över garantibeloppet. I är det skattebetalarna som får ta större delen av den ekonomiska smällen vid en olycka. Det gäller inte bara företagen, som tjänar pengar på kärnkraft. Därför vill jag fråga : Är du beredd att ompröva kostnadsansvaret för kärnkraftsägarna med anledning av olyckan? 123 (C) replik: Inledningsvis vill jag framhålla det viktiga i att se alla de människor som har drabbats nu och ta till sig deras katastrof och deras oro. Jag berördes oerhört mycket. Det som jag framför allt kände när jag såg detta var att kamp under dessa decennier för att minska beroendet av kärnkraft var rätt och riktig. Det är viktigt att bygga ut den gröna sektorn för att långsiktigt kunna minska beroendet av kärnkraft. Vi måste börja någonstans för att på lång sikt minska beroendet. Det är också viktigt att öka säkerheten vid de svenska kärnkraftverken. Där har man i den energiöverenskommelse som Alliansen har slutit tydligt bestämt att säkerheten ska skärpas. Det var viktigt från sida. Det gäller också försäkringsansvaret. Det ska vara energibolagen som bär ansvaret; det tycker är oerhört viktigt. 124 (V) replik: Det är rätt tydligt att man är överens på den borgerliga kanten om att man vill se sänkta ingångslöner i välfärden. Det är ett krav som man driver. har en nyanställd inom förskolan eller äldreomsorgen för en heltidstjänst. Det är dessutom få som har en heltidstjänst inom äldreomsorgen . och är därmed överens. Man kan fråga vilken nivå de tycker är rimlig. tycker jag är en låg månadsinkomst för en heltidsarbetande hårt slitande människa ofta kvinna. Vilken nivå tycker ni är rimlig? Jag tycker att ert krav är en kränkning av alla dessa hårt arbetande kvinnor. Men inte nog med att ni tycker att de har för höga löner till skillnad mot resten av befolkningen, som tycker att de har för låga löner. Många av de kvinnor som jobbar inom serviceyrkena har inte heller ens tillgång till förskola när de är på arbetet. Vi är tillbaka vid krav då vi var ute och skrek: Dagis åt alla! måste vi skrika: Nattis åt alla! Bland dem som jobbar i olika serviceyrken , och nätter i butiker, kaféer, restauranger och omsorgen jobbar av småbarnsföräldrarna regelbundet på sådana tider. tvingas kvinnor tacka nej till jobb, att arbeta deltid eller att inte få jobb för att barnomsorgen inte har öppet när folk jobbar. Av medlemmar säger tre av tio att de inte kan jobba heltid eftersom förskolan inte har öppet när de behöver jobba. har suttit på Stureplan, har jag förstått, och kräver i stället för utbyggd barnomsorg på obekväm arbetstid en höjning av för barnpassning. Det är lika världsfrånvänt som många andra saker som brukar komma från Stureplan. 125 (C) replik: Det är inte bara politiken som felar när talar utan det är också geografin. Jag kan informera om att jag representerar och kommer från en by som heter strax utanför . Om det är något som jag blir oerhört irriterad på och oerhört passionerad av handlar det om att se och diskutera politik för att skapa förutsättningar för de människor som står allra längst från arbetsmarknaden. Det är människor som precis har kommit till . Det är personer med funktionsnedsättning. Det är unga människor som står och knackar på dörren om och om igen och som aldrig släpps in. För dessa människor har vi en förbaskad skyldighet som politiker att våga vända på alla stenar så att de får en chans att komma in på arbetsmarknaden. När jag som politiker läser den forskning som finns pekar alla unisont på de höga trösklarna inte minst vad gäller svenska ingångslöner. Det handlar inte om löneläget totalt sett. Det är skamligt att löneutvecklingen inte är bättre för kvinnor inom den kommunala sektorn, men detta handlar om ingångslönerna. Där skiljer sig från många andra länder i världen. Höga ingångslöner gör att dessa grupper inte får en chans att komma in. Det är lika billigt, eller lika dyrt, att anställa en person som har erfarenhet som en som är grön. Det är för dessa svaga grupper i samhället, som inte har etablerat sig på arbetsmarknaden, som jag kommer att kämpa i mitt politiska uppdrag så att de ska få chansen att få ett jobb, en lön och känna stoltheten av att försörja sig själva. 126 (V) replik: Tack, , för svaret! Fackföreningar kämpar ofta för att höja de lägsta lönerna eftersom det är ett sätt att höja övriga gruppers inkomster. Genom att sänka lägstalönerna får man också en effekt bland övriga inkomstgrupper. Genom att sänka lägstalönerna blir det en spiral nedåt. Hur och på vilket sätt går det att komma ur den? Vad är en rimlig nivå på lönen? tycker att är för högt. Ert regelsystem för a-kassan säger att man tvingas ta ett jobb för , annars slängs man ut från a-kassan. I budgetpropositionen kan vi läsa att anses vara ett hinder för att ta ett jobb. Politiken är tydlig om vad ni anser om löneutvecklingen i . Lägre löner ska vara den framtida melodin. Du svarade över huvud taget inte på frågan om barnomsorg på obekväm arbetstid. Det är ett stort antal kommuner som under krisen har dragit ned på barnomsorgen på obekväm arbetstid och helt slutat med den. Ni har inte ett enda förslag för alla de kvinnor som är i behov av barnomsorg på obekväm arbetstid. Det berörde du över huvud taget inte. 127 (C) replik: Jag ber om ursäkt för att jag inte svarade på frågan om barnomsorg. Jag fokuserade på de svaga gruppernas möjlighet att ta sig in på arbetsmarknaden. Barnomsorg och möjlighet till nattdagis är en angelägenhet. Jag som centerpartist ser det som självklart att det också ska finnas en valmöjlighet och valfrihet för föräldrar, inte minst ensamstående föräldrar, till detta. Låt oss återgå till ingångslönerna. Det är inte politiker som ska diktera nivån på detta utan det är arbetsmarknadens parter. Där är jag en varm anhängare av den svenska modellen. Jag tycker att löner, och många fler saker, ska avgöras av arbetsmarknadens parter. Här sviker facket de svaga grupperna på arbetsmarknaden. När de trissar upp ingångslönerna skapas än högre trösklar för dessa grupper att ta sig in. Jag tycker inte att det är rättvist. Jag vill skapa en solidarisk arbetsmarknad där alla har lika rätt till jobb. Då måste vi titta på dem som står långt från arbetsmarknaden. Det är unga, personer med funktionsnedsättning och invandrare. Dem måste vi ge en chans. 128 (SD): Jag vill öppna mitt anförande med en kort historisk tillbakablick. Veckorna innan förra valet reste finansministern från ort till ort runt de starkaste sverigedemokratiska fästena för att predika sin oro för hushållens och statens ekonomi om vårt parti skulle bli invalt i . Den som tyckte om uppmanades att inte rösta på . Det varnades för att SD i skulle orsaka både räntekaos och investerarflykt. Denna oro upprepade finansministern i budgetdebatten efter valet. Med anledning av den oro som finansministern spred på grund av mig och mitt parti ser jag det som min plikt att som förtroendevald i rikets högsta beslutande organ och med bästa för ögonen utvärdera finansministerns oro. Jag ställer mig därför frågorna: Har det sverigedemokratiska inträdet i skapat den oro på finansmarknaden som finansministern bedyrade skulle ske? Har hushållens ekonomi påtagligt försämrats på grund av vår närvaro? Svaret är att står i en klass för sig. Exempelvis har Stibor och tremånadersräntan följsamt följt reporäntebana. Den svenska kronan har apprecierats kraftigt, och exporten ligger i topp trots en konjunkturkänslig exportvaruportfölj. Vi kan med andra ord konstatera att finansministerns prognoser över vad vårt sverigedemokratiska riksdagsinträde skulle innebära för ekonomin slog fullständigt fel. Men det här är inte det enda exemplet där finansministern och allianspartierna har visat prov på bristande omdöme eller bristande förmåga att prognostisera utvecklingen. skrev finansminister följande på : Jag är övertygad om att när alla plus och minus summerats så är det en fördel att delta fullt ut i det europeiska samarbetet. Vidare skrev han: Hade det politiska inflytandet över penningpolitiken varit större hade trovärdigheten för prisstabiliteten varit lägre. Slutligen skrev han: Euron har bidragit till att de flesta euroländer har god ordning på sina statsfinanser. Alla vi som har följt den ekonomiska utvecklingen i vet att euron inte har bidragit till att skapa ordning i statsfinanserna för medlemsländerna. Tvärtom har de stora länderna såväl som de akut krisande länderna drivit sina ekonomier med stora underskott. Om det svenska folket hade valt att sätta sin tilltro till Borgs prognoser och utfästelser , och därmed röstat in i den monetära unionen, hade läget sett annorlunda ut för . Då är det inte alls lika säkert att den positiva ekonomiska utvecklingen vi nu upplever och som tar åt sig hela äran för hade varit lika stark. Då hade de reformambitioner som regeringen då lyfte fram inte minst behövt justeras eftersom finanspolitiken hade varit det enda stabiliseringspolitiska medlet. Ett annat exempel på regeringens felprognoser finner vi innan finanskrisen uppstod. Då lovade regeringen en rekordlåg statsskuld, en aldrig sinande högkonjunktur och ett undantryckt utanförskap. Som ett tredje exempel har vi Almedalsveckan då näringsminister i lanserade sänkt restaurangmoms och 19 000 nya jobb. Kvar av dessa 19 000 nya jobb är nu enligt regeringens egna bedömare ungefär 10 500 jobb till en kostnad av ungefär 1,6 miljoner per sysselsatt. Det är uppenbart hur idéfattig man har blivit inom Alliansen vad gäller att lösa arbetslöshetsproblemet. Vi ska därför vänta nästan ett halv decennium till innan vi kan sätta färre än hälften av 700 000 inskrivna i Arbetsförmedlingen i jobb och därmed, äntligen styre, komma förbi den arbetslöshetssituation vi hade när regeringen tog över makten bara för att sedan åter möta nästa lågkonjunktur, om inte tidigare. En konjunkturcykel varar normalt runt , vilket i detta fall betyder att högkonjunkturen lever på övertid. Det hade därför varit önskvärt att regeringen intagit en annan hållning vad gäller överivern att fylla på arbetskraftsutbudet så att vi i stället hade kunnat ta till vara den möjlighet de sista utgående fyrtiotalisterna från arbetsmarknaden nu skulle kunna ge alla dessa öppet arbetslösa, de undersysselsatta och de som är sysselsatta i åtgärder. Med den politik som bedrivs är det fullständigt uppenbart att regeringens mål varken är full sysselsättning eller adekvata villkor för arbetstagarna. Det är också därför finansministern verbalt lägger sig i arbetsmarknadens parters löneförhandlingar. Det är därför man överlåtit till företagen att ensamma avgöra vilka som ska fylla kompetensluckor som inte står att finna i , med resultatet att fyra femtedelar av de externa arbetssökande som kommer till kommer utan specialistkompetens. Och det är därför man visar sig ointresserad av att fullt ut försvara den svenska modellen inom Europeiska unionen. För att förstärka effekten låter regeringen dessutom de arbetslösa leva på en arbetslöshetsersättning som river upp familjer och hem. Man förpassar arbetslösa till fas 3 och till dagdrömmeri där ersättningen till den arbetslöse delas upp mellan den arbetslöse själv och i vissa fall hans så kallade arbetsgivare. Och man låter dela upp arbetskraften i två delar med olika förmånsrätter, den infödda och den utlandsfödda. Det är en ovärdig politik regeringen bedriver, och den bekräftas ännu tydligare i de aviserade ändringsförslagen inom sjukförsäkringen. Det besked vi får från regeringen är att den omänskliga hanteringen av sjuka inte ska få förpassas till historien. I stället ska den befästas med otillräckliga förbättringsåtgärder. Vi får inga besked om övergripande satsningar för att stärka välfärden, till exempel genom fler vuxna i skolan, betydande kvalitetssäkringar inom äldreomsorgen, satsningar på att öka kvinnofriden, satsningar på ensamstående och barnfamiljer. Vi får inte något besked om att taket i ersättningen för de sjuka ska höjas, och inte heller väljer regeringen att tillsätta fler händer i vården. Pensionärerna får beskedet att de även fortsättningsvis ska betala regeringens så kallade arbetslinje. delar inte dessa prioriteringar. Vi litar inte på regeringens bedömningar den här gången heller. Vi motsätter oss inte principiellt ett ytterligare jobbskatteavdrag, men vi ska kunna göra de nödvändiga välfärdssatsningarna. Därför måste vi börja kombinera dem med en mer ansvarsfull politik, framför allt inom det invandringspolitiska området. Om regeringen framhärdar i sin oansvariga och slösaktiga politik på detta och andra områden, och vi därmed blir tvungna att välja mellan nödvändiga välfärdssatsningar och ytterligare jobbskatteavdrag, kommer vi att välja välfärden. Jag sträcker därför ut min hand till den övriga oppositionen. Med öppna samtal kan vi tillsammans skapa majoritet i denna kammare för att lösa situationen både för de sjuka och för de arbetslösa. Med öppna samtal kan vi lösa situationen vad gäller undermåliga satsningar på järnvägarna, vi kan stoppa lönedumpningspolitiken och vi kan genomdriva nödvändiga satsningar på välfärden. Låt mig konstatera att regeringen saknar majoritet för den politik de vill bedriva i denna kammare. (Applåder) I detta anförande instämde , , , , , Per Ramhorn, och (alla SD). 129 Finansminister (M) replik: Vårt välstånd och vår välfärd bygger på öppenhet. Utan den öppenhet vi visat för andra människor, för handel, för samverkan över gränserna hade fortfarande stått och stampat på ett jordgolv. Öppenhet bygger välstånd. Öppenhet bygger välfärd. Jag måste säga att jag är förvånad över den linje här intar. Vi får i replikskiftet med veta att det är bra med invandring, att det är bra med invandrare som kommer hit och arbetar, startar företag och bidrar till det svenska samhället. är det alldeles tydligt att det som är kärnan i att vi ska komma till rätta med ett mycket betydande integrationsproblem avvisas av . Vi har betydande problem med integrationen. Vi har en arbetslöshet på bland utrikes födda, vi har en sysselsättningsnivå på och vi har en fyra gånger så hög andel som är beroende av ekonomiskt bistånd.