prot · GY0989 · 2011-04-15 00:00:00 — har ingen egen politisk linje gentemot länder, utan arbetar som en del av svensk närvaro runt om i världen och som en del i samlade handelspolitik. har tydligt gjort klart att all handel med ska ske i överensstämmelse med folkrätten. I detta är vi och kommer att fortsätta att vara konsekventa. Som svenskt organ för exportfrämjande är mån om att de marockanska företag som man har kontakt med inte exploaterar naturresurser från västsaharisk mark eller har sin produktion på västsaharisk mark utan att det kommer saharier till godo. 23 (V): Jag vill tacka handelsministern för hennes svar på interpellationen. Vi ser nu en glädjande men osäker utveckling i där gamla despoter har fått ge vika i länder som och . Vi ser hur kraven på förändring reses i länder som , , , , och . Även om det råder stor osäkerhet om hur detta kommer att sluta är det i grunden oerhört glädjande att denna demokratiska revolt sker. Frågan är hur vi ska förhålla oss och hur vi har förhållit oss. När vi tittar tillbaka självkritiskt, inte minst på EU:s agerande, kan vi se att flera av dessa auktoritära regimerna har haft nära och goda band med Europeiska unionen. är nog inte den värsta eleven i klassen av EU-länderna, men vi har varit en del av det. Vi kan se på diktator, som har en nära förbindelse med . Vi kan se på i . Och vi kan inte minst se på , som är något av EU:s favorit i den nordafrikanska regionen. Problemet med politiken är att den ofta ändras när det är . Vi lär oss läxan . Jag menar att vi nu har en chans att rätta till det genom att vara mer konsekventa i vår politik. Om vi ser på ser vi en viss reformtendens. Den ska naturligtvis välkomnas. Den nya kungen är betydligt mer modern än den gamle kungen, men det är fortfarande kungen som bestämmer i . Hans makt får inte ifrågasättas. Vissa andra saker får inte heller ifrågasättas. Dit hör illegala ockupation av grannlandet . Om man ser på de rapporter som har gjorts av till exempel Human Rights Watch om situationen i pågår också upprepade och systematiska övergrepp mot mänskliga rättigheter. Detta gör att jag tycker att när funderar på vart man ska skicka nästa delegation bör man snarare åka till och till än till just . Det borde rimligen vara den läxa som vi har lärt av hur vi har agerat inför de demokratiska revolterna i . Därför tycker jag att den planerade nu i och för sig inställda resan till är ett exempel på milt uttryckt dålig tajmning med tanke på det som händer i . Jag skulle önska att man satte in utvecklandet av handelsförbindelserna mer i en politisk kontext. Vi ska handla mycket med länder, men vi ska satsa särskilt på att utveckla handeln med de länder som respekterar folkrätt och är inne i en process av demokratisering. Det finns stora problem med som handelspartner. Många varor kommer från ockuperat område. är nästan undantagslöst aktiva i de ockuperade områdena i . Även om ambitionen att respektera folkrätten är hög är frågan hur kontrollen egentligen ser ut. Hur säkra är vi på att de marockanska grönsaker som säljs i svenska varuhus inte är odlade i ? Hur mycket vet vi om var fosfatet kommer ifrån i den handelsgödsel som sprids på svenska åkrar? Vad vet vi om de omega 3-tabletter vi kan köpa i hyllan för kosttillskott? Kommer de från det fiske som EU har betalat och som till sker i ockuperat vatten under fiskeavtalet med ? Min gissning är att vi egentligen vet ganska lite om det alltför lite. Därav kommer min fråga till handelsministern: Hur säker känner sig handelsministern på att de varor som vi importerar från inte kommer från ockuperat land och därmed bidrar till fortsatt ockupation och brott mot folkrätten? 24 Statsrådet (M): Jag vill börja med att säga att jag är glad att lyfter fram frågan om . Det är en konflikt som verkligen är bortglömd en del säger till och med förstelnad. Det talas alldeles för lite om denna konflikt i både svenska och utländska medier och inom politiken. Det finns FN-styrkor där . Alla önskar att det ska ske en folkomröstning och att steg framåt ska ske i enlighet med den resolution vi har. Men ingenting händer. Jag har själv varit på plats både i och i som riksdagsledamot och sett hur det ser ut. Det finns en hel del övrigt att önska på området, kan jag säga. Men jag vill också säga att svenska företag gör skillnad. Många andra företag gör också skillnad i hela regionen. Det är bra exempel som vi ser , vilket också sade. Vi ser en ljusning. Det finns också många baksidor med detta och tragiska saker som händer. Men det är en förändring på gång. Folket börjar kräva reformer, och folk har möjlighet att samla sig. Det hade inte varit möjligt utan vår teknologi och utan att företag hade varit där och byggt upp möjligheter till kommunikation för människor. Jag tycker att det är viktigt att vi finns även i svåra länder. Naturligtvis ska vi alltid respektera de FN-sanktioner, de EU-sanktioner och de vapenembargon som finns och agera i enlighet med den lagstiftning vi har. Men svenska företag är duktiga på CSR, det vill säga corporate social responsibility. Det vilar på fyra ben. Det handlar om respekt för mänskliga rättigheter, om arbetstagarens rättigheter på arbetsplatsen, om miljöhänsyn och om antikorruption. Jag är övertygad om att fler svenska företag skulle kunna göra skillnad även i . ställdes denna resa in. Det handlade om situationen i regionen i stort. Det handlade om situationen i . Därmed tyckte man inte att det var lämpligt. Det handlade inte explicit om situationen i . Bedömningen av om man ska resa till , till , till eller vart i regionen man ska ta vägen måste vara upp till att göra. Jag kan säga att jag önskar att kunde finnas på alla dessa platser för att stimulera ökade kontakter mellan våra företag och just för att vi ska kunna överföra våra svenska värderingar. Det är någonting som vi just nu ser exempel på i stora delar av regionen. Jag tror inte på att bojkotta och isolera. Däremot tycker jag att det är viktigt att vi också upplyser företagen om var den står, hur vi agerar i enlighet med folkrätten och hur vi säkerställer att vi inte handlar med varor från ockuperat område. Jag vet att det har funnits exempel i på att vi har fått in varor från som är stämplade . Då har dessa genast tagits bort. Det tycker jag till stor del säkerställer att vi inte handlar med varor från ockuperat område. Jag ska naturligtvis inte stå i talarstolen och garantera detta till , men jag vet att vi gör vårt allra bästa. Det gör också svenska företag. 25 (V): Jag tackar handelsministern för svaret. Även jag har varit i både och i det ockuperade . Jag får inte åka dit igen eftersom jag är portad av de marockanska myndigheterna efter att ha skrivit om situationen. Det kanske också är; det hedrar henne i så fall. För att nyansera det hela lite ska jag säga att det finns delar av regeringens politik som jag tycker är bra. Den har intagit en utmärkt hållning när det gäller fiskeavtalet med . Det är viktigt att ge regeringen detta erkännande i den frågan har man haft en konsekvent och bra linje i . Det finns också exempel på svenska företag som har tagit detta på stort allvar. Jag tror att det var som plockade bort varor från från sina hyllor efter det att det visade sig att de kom från ockuperat område. Men i mitt stilla sinne undrar jag hur mycket som slinker igenom. Hur många av företagen bryr sig egentligen inte? Om vi menar allvar med talet om att respektera folkrätten måste vi försöka ta reda på det och vara lite mer aktiva. Det är där jag skulle önska att ministern hade mer att säga om vad regeringen tänker göra för att se till att inte varor från ockuperat område säljs i . Sedan delar jag inte heller grundsynen att vi ska finnas på alla platser. Handelsbojkotter kan vara ett trubbigt medel. Man kan diskutera det . Men jag menar att det är rimligt, och det skriver också till exempel Europeiska unionen i sin strategi för det södra grannskapet, att man utvecklar handeln med dem som befinner i en sorts politisk reformprocess. Annars riskerar vi att fortsätta det som EU gjorde alltför länge då man indirekt backade upp diktatorerna genom att ge dem goda handelsförbindelser. Likaväl som ett system för Internet eller mobiltelefoner som man har sålt till ett land kan användas för att organisera demonstrationer har ju företag sålt teknik för att blockera Internetsidor. Jag menar att det blir lite för enkelt när man säger att all handel är god. Så är det inte. Jag menar till exempel att det var ett misstag att resa till och diskutera affärer såsom man gjorde . Då skickar man det dubbla budskapet som är kärnproblemet i EU:s hållning gentemot de här länderna. Man tas inte på allvar när man ena gången säger att man står för mänskliga rättigheter och nästa gång är där och fikar efter affärskontrakt av olika slag och gör de här affärerna. Jag tycker att vi borde dra lärdom av revolten i , och den borde vara att vi tänker oss för före och inte skickar delegationer till exempel till . När det gäller detta att vi kan besöka alla platser undrar jag om vi skulle kunna skicka en delegation till som vi vet att tiotals personer dödas nästan på gatorna i . Jag menar att svaret är: Nej, det kan vi inte. Det måste vara skillnad mellan olika länder när vi väljer vilket land vi ska handla med och vilket land vi ska legitimera med olika typer av officiella besök. Här skiljer sig syn ifrån regeringens. Jag skulle vilja återvända till den fråga jag ställde till ministern. Den är: Vad tror ministern själv? Är det inte så att det slinker igenom en hel del varor från det ockuperade till ? Hur säker kan man vara på att det här verkligen fungerar? Vad kan vi göra för att se till att medvetenheten om detta ökar hos företagen och att vi kontrollerar det här lite bättre? 26 Statsrådet (M): Tack igen till för att han lyfter upp väldigt viktiga frågor som regeringen också fokuserar mycket på! Först vill jag förtydliga att det inte handlar om att handla med alla, överallt, på alla platser på jorden. Det vill jag vara väldigt tydlig med. Det var just därför jag också talade om vilka gränser som finns angående sanktioner, embargon, lagstiftning och så vidare. Det följer mycket noga. Låt oss åter gå in på den svåra frågan om hur vi påverkar fler företag och om hur de får vetskap om vikten av de frågor som inryms inom CSR. har ett memorandum of understanding med angående CSR-frågor där vi också försöker utbilda kinesiska företag i att tänka på riktlinjer och att tänka på rätt sätt för att bli mer attraktiva ute i världen. Arbetar man med CSR och uppfyller de här riktlinjerna får man också ett väldigt mycket starkare varumärke. Det har företag som exporterar upptäckt. Det är en stor skillnad mellan företag som arbetar internt i och företag som arbetar utanför . Jag tycker att det är väldigt glädjande att vi ser att det gör skillnad. Vi har också, tillsammans med för övrigt, organiserat en stor konferens i om CSR-frågor i fokus. Det har efterfrågats från saudisk sida. Det handlar återigen om att de ser att de behöver lära sig det här för att stärka sitt varumärke. I går kom jag hem från . Jag besökte en av de största textilfabrikerna i där ett stort svenskt klädföretag har beställningar. Där ställer de väldigt höga krav på CSR. Det ställs höga krav på hur de har det på arbetsplatsen, att de respekterar mänskliga rättigheter, att de visar miljöhänsyn och naturligtvis att de inte ägnar sig åt korruption. Vi hade väldigt intressanta diskussioner med det här företaget och frågade: Hur står sig detta och hur kan ni vara med och påverka? De berättade att som stora företag som också kan gå tillsammans med andra internationella stora klädföretag kan de verkligen sätta tryck på fabriker där det inte är den kvalitet som vi i önskar. De tvingas faktiskt att förändra sig . Det är väldigt bra steg framåt. Fler och fler inser vikten av detta. Nätverken för företagen blir också väldigt mycket större. Det här är en fråga som glädjande nog växer i betydelse för som går. Just därför är det också viktigt att vi finns i svårare länder. Vi kan göra skillnad, och företagen ser också vikten av detta. Det är en fråga som vi ständigt bär med oss när vi är ute med handelsdelegationer tillsammans med . Det är också en fråga som jobbar väldigt mycket med. De jobbar med att utbilda fler företag i . Det gäller inte minst företag på plats men också svenska företag som vill verka i svårare länder. Det handlar inte bara om att göra affärer , utan det handlar också om att överföra svenska värderingar så att fler människor får större rättigheter och större möjligheter att göra sin röst hörd. Det är precis det som vi nu ser i hela regionen i . 27 (V): Tack för svaret, handelsministern! Jag tycker att det är alldeles utmärkt att arbeta med företagens sociala ansvar och deras ansvar för att respektera folkrätten. Men det finns ändå avgörande skillnader mellan oss i och regeringen i den här frågan. Jag tycker att bristen på konkretion vad gäller uppföljningen av varor från ockuperat område i är ett ganska säkert tecken på att man borde titta mer på den frågan. Man borde göra mer för att informera företagen och kontrollera att varor från ockuperad mark inte säljs i . Det är de ekonomiska motiven som är själva drivmotorn i illegala ockupation av grannlandet . Jag menar också att planerade resa till var ett misstag. De borde aldrig ha planerat en resa till . De borde ha lärt sig av detta tidigare. Vi menar också att vissa delar av lagstiftningen bör skärpas, till exempel när det gäller vapenexporten till diktaturer. Vi är en ganska betydande vapenexportör till inte minst Gulfländer. är ett av dem. De har satt in polis och militär mot fredliga demonstrationer. Här finns det betydande politiska skillnader. Jag skulle vilja uppmana regeringen att komma tillbaka i de här frågorna och att fundera mer på hur man kan sätta ekonomisk press på . Så länge omvärlden inte gör det kommer inte att lösas. Det är med all sannolikhet där nyckeln ligger. Med de orden, herr talman och handelsministern, vill jag önska er en trevlig helg. 28 Statsrådet (M): Beträffande bristen på konkretion vill jag säga att jag tycker att regeringen är väldigt konkret i sitt CSR-arbete. Vi har en specifik CSR-ambassadör. Som jag berättade har vi också avtal med . Vi gör insatser på det området i . Vi tittar på frågan i hela gulfregionen. Jag kan även berätta att vi hade diskussioner med i om hur vi där kan jobba mer med CSR-frågor. Det är viktiga frågor i regionen och därför behöver vi vara där och göra skillnad. Just CSR är det mest konkreta sättet jag känner till för att även jobba med frågan om mänskliga rättigheter, att faktiskt göra skillnad för människorna som bor i dessa svåra länder så att de får bättre arbetsplatser, bättre möjligheter till kommunikationer, en lön som förhoppningsvis går att leva på och kanske också får lite större frihet. Den förändring vi nu ser hade aldrig kunnat ske om vi inte hade haft närvaro av utländska företag, i olika stor omfattning. Där har och svenska företag varit mycket viktiga, det vet vi. Utan till exempel i tror jag inte att vi hade sett det vi ser . Jag tycker fortfarande att man alltid på ett pragmatiskt sätt ska ställa sig frågan hur vi bäst gör skillnad för människorna som lever i länder med hårt förtryck. Gör vi det genom att vända dem ryggen? Gör vi det genom bojkott och isolering? Nej, jag tror inte det. Med detta sagt säger jag också att det kan finnas tillfällen, det kan finnas situationer, när vi behöver ha sanktioner. är ett utmärkt sådant exempel just . Ja, det behövs tydliga sanktioner. Vi behöver till och med ta ytterligare steg som det ser ut . Jag anser att jobbar på ett bra sätt, och regeringen är mycket aktiv i dessa frågor. Jag tackar för en god debatt. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2010/11:121 och 123 till socialförsäkringsutskottet /11:128 och 129 till justitieutskottet Skrivelse 2010/11:101 till finansutskottet 10 § Anmälan om inkommet protokollsutdrag från utskott Talmannen anmälde att ett utdrag ur prot. 2010/11:20 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag inkommit från civilutskottet. 11 § Anmälan om inkommen granskningsrapport från Talmannen anmälde att följande granskningsrapport inkommit från : RiR 2011:14 Svenska bidrag till internationella insatser 12 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2010/11:FPM94 Förordning om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning () KOM(2011)135 till justitieutskottet Anmäldes och bordlades Motioner med anledning av prop. 2010/11:107 Förbättrad utslussning från sluten ungdomsvård 2010/11:Ju13 av och (SD) 2010/11:Ju14 av m.fl. (S) 2010/11:Ju15 av m.fl. (V) 2010/11:Ju16 av m.fl. (MP) med anledning av prop. 2010/11:110 Ändrade kapitaltäckningsregler 2010/11:Fi3 av m.fl. (V) med anledning av prop. 2010/11:122 Behörighet för lokförare 2010/11:T15 av och (S) 2010/11:T16 av m.fl. (V) 14 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2010/11:323 Missmatchning på den svenska arbetsmarknaden av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2010/11:324 Etablering av nyanlända av Shadiye Heydari (S) till arbetsmarknadsminister (M) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 15 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2010/11:452 Rovdjurspolitiken av (S) till miljöminister (C) 2010/11:453 Momsundantag för ideella föreningar av (S) till finansminister (M) 2010/11:454 Arbetspendling och personlig assistans av (V) till statsrådet (KD) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 16 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2010/11:421 Ingångslöner i kommunsektorn av (V) till finansminister (M) 2010/11:433 Lönenivån för låginkomsttagare och kvinnor av (S) till finansminister (M) Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 17 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen.