prot · GY09115 · 2011-06-14 00:00:00 — Det är det jag är ute efter. Det jag vill veta är om Försvarsmakten tycker det eller om det bara är slarvigt uttryckt. I interpellationssvaret hänvisar man också till policydokument. Jag har tittat på Försvarsmaktens hemsida och sett en del policydokument. Det finns ett policydokument som har med värdegrunder och uppförandekoder att göra, och jag tycker att det är väldigt tunt när jag tittar på vad som står där. Det går definitivt att utveckla det mycket mer, för att undvika missförstånd eller undvika att man uttrycker sig på fel sätt. Jag vet inte om försvarsministern vill kommentera det, men jag vill veta om man jobbar mer med det här än bara det som finns i policydokumentet. Det måste finnas med, speciellt med tanke på den omdaning vi gör i Försvarsmakten nu när vi får in mycket nya människor som måste ha det här på rätt sätt. Jag menar att det är detta som är problematiken. Det är just där jag måste få ett svar: Var står vi egentligen när det gäller de här bitarna? Försvarar man uttalande utifrån en principiell ståndpunkt, eller kan man se problematiken i det? 38 HANS (M): Jag ber att få upprepa att jag tror att jag förstår vad är ute efter. Men nog måste väl , fru talman, hålla med om att det är ett sällsynt dåligt exempel han har valt. I hela sin interpellation pratar han om och . Med all respekt men ingen kan väl säga att det är någon oskyldig person eller en oskyldig organisation? Det är inte så att den har blivit attackerad i största allmänhet eller att han har jagats i största allmänhet, utan det är just som hjärnan bakom , just som hjärnan bakom de terroristhandlingar som utförts, inte bara i utan även i länder som och mot den egna befolkningen. Även om vill fortsätta sitt i och för sig ganska intressanta resonemang måste han ändå hålla med om det som åtminstone två andra personer här påpekar: Det var väl dåligt valt att räkna upp just och och föra ett mer principiellt resonemang. Om man går in på uttalande, som gör, lyder det så här: Lagföring av alla som står för de extrema organisationerna är långsiktigt positiv. Det tycker Björlund uppenbarligen är fel. Tänk då om han hade sagt så här: Lagföring av alla som står för de extrema organisationerna är långsiktigt ointressant. Det är alltså raka motsatsen. Ja, det tycker jag hade varit fullständigt fel. Jag tycker just att vi ska ägna oss åt det. Och det är det vi gör när vi till exempel funderar på: Hur ska vi få rasister att ändra uppfattning? Hur ska vi få dem som är organiserade nationalsocialister att ändra uppfattning? Hur ska vi få militanta vänstergrupper att ändra uppfattning? Hur ska vi få militanta islamistgrupper att ändra uppfattning? Naturligtvis ska vi på olika sätt bekämpa dem som representerar våld som lösning på problem. Avslutningsvis: Hela interpellationen handlar om . Menar att han har attackerats uteslutande därför att han sympatiserade med ? 39 Försvarsminister (M): Ja, det är väl alldeles uppenbart att inte lyckas etablera problemet i kammaren. Han väljer att prata om helt andra saker. Då är min enkla uppmaning: Skriv gärna en interpellation om det då, till exempel hur vi betecknar terrorism. Det är inte vad interpellationen handlar om, utan det är en interpellation om en enskild befattningshavares uttalanden. Vi brukar i vara hyfsat försiktiga med att politiskt överpröva enskilda befattningshavares yttranden på det sättet. Jag noterade också att inte väljer att problematisera terrorism, utan han problematiserar insatserna mot terrorism, till exempel att bomba sönder byar. bombade den person som Björlund interpellerar om två civila byggnader i och en militär byggnad i , och ett plan flögs medvetet i backen. Jag förstår också vad är ute efter, men det finns en risk här att relativisera terrorismen och terrorismens effekter. Jag vill dock vara väldigt tydligt på en punkt. Kampen mot terrorism ska föras med full respekt för folkrätten, de mänskliga rättigheterna och den humanitära rätten. Att så sker är att ta ansvar för alla länder. Hur stater efterlever sina åtaganden övervakas av ett antal granskningsorgan som upprättats enligt de centrala konventionerna om de mänskliga rättigheterna, bland annat FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter och FN:s konvention mot tortyr. De här organen spelar en central roll i att klarlägga brott mot de mänskliga rättigheterna. I den delen vill jag vara tydlig, och i den delen tycker jag att det resonemang som jag, liksom , tror att Björlund egentligen är ute efter att föra är relevant. Så till frågorna om värdegrund. Försvarsmakten har arbetat aktivt med värdegrundsfrågorna . Förband bedriver lokalt värdegrundsarbete för att utveckla den egna verksamheten i enlighet med de dokumenten och värderingarna. Ledord är öppenhet, resultat och ansvar. Definitionen av respektive ledord framgår av Försvarsmaktens strategiska styrdokument, vilket revideras fortlöpande. Inom ramen för värdegrundsarbetet har det bedrivits ingående kulturanalyser, omfattande mätningar, aktivt åtgärdsarbete och utbildning av personal och chefer i värdegrundsfrågor. På strategisk nivå pågår det ständigt arbete för att tillvarata värdegrundsperspektivet i styrande dokument och riktlinjer, och på praktisk nivå gäller det att omsätta detta, att arbeta med ledare och medarbetarskap för att främja Försvarsmaktens verksamhet. har Försvarsmaktens och statens värdegrund inarbetats i ett antal olika områden. Det handlar om teoretiska och praktiska utbildningsmoment i folkrätt, säkerhetspolitik, krigets lagar och demokratiska värderingar för rekryter, som Björlund efterfrågade, och officersaspiranter. Det finns värdegrundsuppdrag till samtliga förband med tydliga inriktningar, mål, uppgifter och uppföljningsrutiner utifrån respektive förbands verksamhet. Man har ett arbete för att stärka Försvarsmaktens förmåga att skapa förtroende internt och externt. Värdegrund har beaktats också i rekryterings- och anställningssammanhang. När personer frivilligt söker till Försvarsmaktens utbildningar informeras de sökande om att verksamheten ställer krav på individens egna värderingar och uppträdande, och Försvarsmaktens verksamhet ska praktiskt iscensätta dessa värderingar. Jag är mycket glad och stolt över Försvarsmaktens värdegrundsarbete. Jag delar Björlunds uppfattning om hur viktigt detta är för och Försvarsmaktens trovärdighet. 40 (V): Jag vet inte om jag har uttryckt mig oklart. Jag tycker inte det. Men väljer att tolka mig på ett väldigt begränsat sätt. Det är oroväckande, för det känns som att det är avsiktligt att missförstå det jag säger. Den debatten bör vi inte ha. Jag har sagt att jag inte har någon som helst anledning att på något sätt försvara någon terrorism. Terrorister och terrorismen är ett otyg som vi måste bekämpa. Det är en fara för alla civiliserade samhällen. Men om vi blir terrorister eller uttrycker oss på det här sättet och kan tolkas fel är vi egentligen inte mycket bättre. Det är det som är grejen. Det handlar om att man på något sätt skiljer på vad som har orsakat olika saker och vad som händer och vem som gör det. Det är det som ska vara grunden. Då kan man inte uttala sig hur som helst. Jag tycker trots allt att uttalandet från är för slarvigt. Det är det som är grunden i min interpellation, inte något annat. Det går faktiskt att tolka det som att man inte tar det här på allvar. Det är det som är min grund. Jag pratar inte bara om . Jag pratar om en massa andra saker. Men det kan man också missförstå om man inte vill ta upp de sakerna för att det är besvärande. Det har nämligen kommit bra saker i terrorismbekämpningens spår men också stora misstag. Jag tänker på det som vi står och försvarar, en del av oss i alla fall, som inte tas upp här. Det gäller till exempel hur man bedriver krig eller hur man hanterar människor som är oskyldiga eller organisationer som faktiskt är oskyldiga. Jag tog Guantánamobasen som ett exempel. Det finns säkert fler, men det är det mest tydliga och det som har varit mest genomgående . Där ser man att det faktiskt är saker som görs på fel sätt. Det skapar ett motstånd. Det skapar en motkraft. I stället för att vara något positivt skapar det faktiskt större problem, och det är det jag menar med att begreppsvärlden när det gäller terrorism måste vara mycket större och mycket bättre för att inte skapa mer terrorism. Det är faktiskt det som händer i världen. Vi har inte sett någon bättre utveckling på grund av det. När det gäller värdegrunden vet jag att det som finns på Försvarsmaktens sida reviderades 2008. Hur kontinuerligt det är vet jag inte. Men när det gäller det som står där var det 2008. Jag tycker att man ska göra om det mycket oftare, för det krävs. Jag tycker att förebilder är viktiga på alla områden, även inom de militära. 41 Försvarsminister (M): Om vi blir terrorister eller tolkas fel, säger . Jag måste säga att jag inte alls ser det utrymmet att feltolka och hans uttalanden, som faktiskt har föranlett Björlunds interpellation, på det viset. Jag ser visst, som jag har betonat i flera inlägg, behov av att diskutera både rättssäkerhetsfrågor och Försvarsmaktens värdegrund. Det är bara det att inte nämns i Björlunds interpellation. Det är inte vad den handlar om. Den handlar om ett uttalande från Försvarsmaktens insatschef som sätts i samband med död. Utifrån det ställs ett antal frågor. Låt mig säga att Försvarsmaktens värdegrund slår vakt om alla människors lika värde, främjande av de demokratiska principerna och de mänskliga rättigheterna. Alla, oavsett kön, ålder, etniskt ursprung, religiös övertygelse, sexuell läggning eller funktionshinder ska respekteras och behandlas likvärdigt. Att ha kunskap om kulturella och religiösa olikheter och att respektera dem är en grundläggande sak för Försvarsmaktens verksamhet. I internationella insatser är det en avgörande förutsättning för att de ska vara trovärdiga. Så långt tror jag att vi alla är överens. Men när man skriver en interpellation om en person som inte i allmänhet har sympatiserat med, som det antyds i interpellationen, utan faktiskt har lett ett terroristnätverk som aktivt har ägnat sig åt att bekämpa allt vad grundläggande demokratiska värderingar och rättigheter innebär tycker jag att man hamnar i en situation där man får svårt att bli förstådd av andra, om jag uttrycker mig så. Det är inte bara fråga om en person som sympatiserar med en organisation, utan en person som har svarat för uppbyggnaden av en organisation, varit med och organiserat dåd och aktivt själv tagit på sig ansvar för detta. Jag menar att Försvarsmaktens värdegrund är glasklar, och det är väldigt viktigt och bra att den fortsätter att fördjupas och utvecklas vidare. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellationerna 2010/11:360 och 364 om regionledning och ledningscentral i samt bevakning av 42 Försvarsminister (M): har frågat mig vilka synpunkter jag har på den regionala fördelningen när det gäller verksamhet samt hur jag avser att behoven i , i den verksamhet som genomför, ska kunna genomföras när nedläggningsbeslutet förverkligas. har frågat mig hur jag avser att agera för att bevara i . De båda interpellationerna ställs mot bakgrund av interna översyn av myndighetens framtida regionala organisation, som redovisades , och det beslut som generaldirektör fattade i samma fråga . Jag besvarar därför interpellationerna i ett sammanhang. Som jag framfört i tidigare interpellationssvar (2010/11:164 och 174) är översynen av den regionala organisationen inte föranledd av uppdrag från Försvarsdepartementet. Regeringen beslutar inte om interna organisation. Myndighetens interna organisation bestäms och fastställs av myndigheten genom beslut av dess generaldirektör. Målet med den nya regionala organisationen är, enligt , att få mer kustbevakning för pengarna. Genom beslutade effektiviseringar i den egna verksamheten frigörs , till förmån för den sjöburna operativa verksamheten. Antalet anställda i den sjögående verksamheten ökas, och myndighetens ansvar för bland annat sjöövervakning och miljöräddningstjänst längs hela stärks. Generaldirektörens beslut innebär att det inom bildas två regioner, norra regionen och södra regionen, med regionledningar i och . Varje regionledning kommer att ha en ledningscentral. Därutöver skapas två samverkanskontor med placering i och , vilka knyts till respektive regionledning. kommer således även fortsättningsvis att vara lokaliserad på samtliga fyra orter, och myndighetens huvudkontor kommer fortsatt att vara lokaliserat i . Viss kustbevakningspersonal med placering i och kan enligt påverkas av myndighetens nya regionala organisation. Myndigheten har ansvaret att säkerställa att alla som påverkas av den nya organisationen tas väl omhand. Den nya regionindelningen planeras vara operativ . 43 (S): Försvarsministern har i sitt svar på min interpellation redogjort för hur regeringen ser på frågan om verksamhet i . Jag kan tyvärr bara konstatera att det inte blir något tydligt svar, men det var inte heller väntat. Svaret brukar vara detsamma, att myndigheterna gör som de vill till synes utan insyn eller kritisk granskning. Men, fru talman, jag vill för formens skull läsa upp vad min fråga beskriver och därefter ge lite kommentarer och följdfrågor. Vi i har nåtts av nyheten att verksamhet, i form av regionledning och ledningscentral, i planeras läggas ned. Det är för mig en gåta att regeringen, till synes passivt, ser på när detta sker utan att värna den viktiga verksamhet som i utför. Ett beslut i den riktning som föreslås är ett dråpslag mot den profession samt den lokala och regionala miljökännedom som finns i organisationen. Jag vill därför fråga försvarsministern: synpunkter har försvarsministern på den regionala fördelningen när det gäller verksamhet? Hur avser försvarsministern att behoven i , i den verksamhet som genomför, ska kunna genomföras när nedläggningsbeslutet förverkligas? Försvarsministern säger att generaldirektörens beslut innebär att det inom bildas två regioner, norra regionen och södra regionen, med regionledningar i och och att varje regionledning kommer att ha en ledningscentral. Dessutom kommer det att skapas två samverkanskontor med placering i och vilka knyts till respektive regionledning. Men, fru talman, denna omorganisation känns konstlad. Varför ska man lägga ned en väl fungerande regionledning och ledningscentral för att skapa något annat? Hur kan det säkerställas att det inte blir ett kontorsrum utan reella arbetsuppgifter? Vad innebär ett samverkanskontor? Vidare anser ministern att regeringen inte beslutar om interna organisation. Myndighetens interna organisation bestäms och fastställs av myndigheten genom beslut av dess generaldirektör. Men här kommer det intressanta: På egen hemsida står det nämligen att läsa att de övergripande målen för verksamhet beslutas av medan den närmare styrningen beslutas av regeringen. Detta ger faktiskt regeringen och försvarsministern möjligheten att agera vad avser styrning av myndigheten. Min fråga blir då naturligt: Vilken uppföljning kommer ministern att ha av denna hantering? Kommer ministern att ta den möjlighet som finns att styra myndigheten? Vad händer om det visar sig att det beslut som tagits är helt felaktigt? Kommer ministern att agera då, eller blir svaret detsamma, det vill säga att regeringen inte beslutar eller styr? Även om det inte är regeringen som beslutar borde väl rimligtvis regeringen och ministern ha ett ansvar att följa upp besluten som myndigheten tar, speciellt när det har kritiserats såväl från fackligt håll som från . Jag väntar med stor spänning på svaren. 44 (S): Då står vi här igen. Sist vi stod här var det inte fullt ut beslutat vad som skulle hända med . är det beslutat, och liksom känner inte heller jag att jag riktigt fick svar på min fråga. Ministern säger att han inte lägger sig i vad generaldirektören beslutar och hur de ska göra. Men liksom kan jag ändå känna den oro över vad som händer om detta inte får avsedd effekt. Det vet man ju inte förrän det är klart eftersom man heller inte har gjort någon djupare analys över hela den där utredningens konsekvenser. Det finns andra som har gjort det, och kritiken är massiv utifrån den oro man känner inför den utredning som gjorts och som man inte tycker är till fyllest. Ministern säger att viss kustbevakningspersonal med placering i och enligt kan påverkas av myndighetens nya regionala organisation. För mig känns det som att alla påverkas, för på de samverkanskontor som ska bildas i och ska bara fyra fem personer jobba. Jag tycker därför att det är i princip all personal som kommer att påverkas av det beslut som fattats. Jag kan bara instämma i oro och funderingar och tänker inte förlänga det här debattinlägget så mycket. Men vi vill ha ett svar. Vad kommer att hända om man inte får den avsedda effekten? Vad har ministern för verktyg för att se till att detta inte får en sämre effekt än man förväntar sig? 45 (M): som jag och har förmånen att ha på vår hemmaplan , i , är en av våra allra viktigaste myndigheter på havsarenan. Både under förra alliansregeringens och framför allt under denna alliansregerings tid har det skett en stor satsning på verksamheter, både vad gäller materielförnyelse med tillförande av tre multirollfartyg och utökade befogenheter. Självklart innebär allt detta med det nya och utökade ansvaret för att man behöver se över hur man är organiserad och var man lägger sina medel och sin personal. Regeringen har också initierat samarbete mellan olika myndigheter som verkar på den arenan. Det gäller i högsta grad också . Ett första stort steg mot detta togs nere i , där samverkade med marinen i den andra insatsen i . Det har också skett vad det gäller kommunikationssamverkan bland annat i , där man är samlokaliserad med ett antal andra myndigheter inom samma arena. Det förslag till omorganisation där nu beslut i stort har tagits som och interpellerar försvarsministern om har, som sagt, varit uppe i kammaren ett antal vändor och diskuterats tidigare. Jag ska inte sticka under stol med att undertecknad har riktat mycket stark kritik mot den process som har förevarit vad gäller den interna organisationen. En av de uppgifter som vi som representanter och folkvalda har är ju att fånga upp och påpeka saker som kanske man vill ha belysta. Det har gällt både hur det har kommunicerats och hur det har gått till processuellt, personellt och ekonomiskt. Jag känner ett stort engagemang för verksamhet just på grund av att den arenan är någonting jag känner väldigt väl. Jag har erfarenhet av långa kustmiljö och hur den är utformad från norr till söder, fast under en annan hatt än . Men när man ställer interpellationer, och , är det ändå ganska viktigt att lägga rätt ägg i rätt korg. Det är inte försvarsminister som är myndighetschef. Kritiken som man framfört och som jag också har framfört ska gå till myndighetschefen för . är beslutet taget. Det är dags att titta framåt. Det finns ett regleringsbrev att förhålla sig till som regeringen ställer till myndigheten. Där är ett antal mål och styrningspunkter uppsatta som man har att leva upp till. Självklart följer regeringen upp detta och det gör också vi som är intresserade av detta utifrån vårt ansvarsområde. Det som självklart också behöver ses över är hur det ligger till ekonomiskt. Det är lika intressant. Under en hel valrörelse har jag ställt en enda fråga vad gäller till och det är hur man kunde föreslå en besparing på med . Det stod sammanfattat på en halv sida i deras budgetunderlag. Jag fick aldrig något svar. Hur tror man att man kan få en bättre organisation genom att föreslå detta? 46 (S): Om man tittar på svaret som ministern ger ser man bland annat att regeringen inte beslutar om interna organisation. Det må vara så, fru talman, att regeringen inte bestämmer om den interna organisationen, men i samma svar säger ministern att man kommer att spara mellan 19 och 23 miljoner. Jag vill minnas att utredningen bara hade ett förslag. Det var ensidigt; man lägger nu ned och regionkontor. Det fanns ju inte något alternativ i förslaget. Hur mycket kommer man att spara om man lägger ned regionkontor i och , har kvar regionkontoren i syd och nord, i och , och har samverkanskontor i och ? Det står inte någonting om det. Vi får aldrig veta hur mycket skulle kunna spara på det. Det bryr sig inte ministern om, fru talman. Det finns inte någonstans i ministerns värld. Den här regeringen är faktiskt känd för att skapa överhettning på arbetsmarknaden. Det är inte arbetslinjen för hela landet som gäller utan det är överhettning i en del regioner och isande kyla i de andra regionerna. är ett exempel på hur man inte alls bryr sig om alternativen. Man kör på det sättet att det i är ett antal generaldirektörer som bestämmer, och alla har en och samma linje. Det är storstadsregioner som får allting. Därmed skapar man överhettning på arbets- och bostadsmarknaden och därmed har vi problem, missmatchning på arbetsmarknaden. Det här är ett litet exempel som bidrar till det, för det fanns inte något andra alternativ. Det fanns ingen beräkning av hur mycket man skulle ha kunnat spara om man hade vänt på perspektivet. Det bryr sig inte ministern om, fru talman, inte en sekund. Det gör mig faktiskt orolig. När jag tittar på de saker som regeringen gör blir jag faktiskt lite orolig för om ministern egentligen har någon bild av vad som görs på de här regionkontoren. Regeringen har fattat beslut om att det samarbete som hade med ska flyttas från . Det har lett till att har skrivit brev till generaldirektören på där man påpekar att om det inte vidtas åtgärder så att man får tillbaka den här uppgiften har ju båtar som är byggda så att det går att genomföra det här arbetet kommer inte att kunna uppfylla de åtaganden som EU:s vattendirektiv föreskriver. Det är också en miss från regeringen, något som man inte hade tänkt på. Det fanns inga andra alternativ. Det fanns bara ett alternativ och man kör på det. Det är beklagligt, fru talman, att man inte kan se bredare än man gör. 47 Försvarsminister (M): Ska vi då uppfatta det som att det är det socialdemokratiska partiet som har tagit officiell ställning för att icke ska få göra sina regionala förändringar, eller ska vi uppfatta det som att det är Socialdemokraterna i och som har kommit till slutsatsen att deras ledamöter i ska driva en avvikande uppfattning? Det leder till ett antal intressanta frågor om det är så att man avvisar den traditionella svenska modellen, där myndigheterna är självständiga, som vi brukar kalla det, och om man avvisar målstyrning och delegation till myndigheterna och i stället tycker att det är som ska svara för detaljer i myndigheternas organisation. Jag är helt övertygad om att Socialdemokraterna har beräkningar av alternativen som de kan redovisa här . Framför allt tycker jag att det är intressant, precis som pekade på, att notera det som står i den sista socialdemokratiska försvarsbudget som det över huvud taget har varit möjligt att granska, eftersom Socialdemokraterna inte ens hade en försvarspolitisk motion, vare sig partimotion eller kommittémotion. Vad säger man där? Apropå tydliga svar, , säger man att ska skäras bort från . Till det ska vi lägga de 23 miljoner i effektiviseringar som man avvisar. Då kommer vi alltså fram till att Socialdemokraterna har 58 miljoner ofinansierad verksamhet i . Hur ska det tas ut, , och ? Eftersom tydliga svar efterfrågas är jag alldeles övertygad om att i sitt nästa inlägg kommer att redovisa hur man ska värna den sjögående verksamheten, tillföra 37 nya tjänster och ta bort 58 miljoner i finansiering. sade också att detta har skett utan insyn. Det är något förvånande för den som brukar läsa riksdagsprotokoll, eftersom vi har haft flera debatter här i kammaren just om detta. Det är också något förvånande eftersom generaldirektör initialt valde att skjuta på beslutet för att kvalitetssäkra underlagen och det har varit en omfattande debatt, inte minst i .