prot · GY0984 · 2011-04-07 00:00:00 — Vad vi kan se lever de flesta kommuner upp till dessa lagkrav, och vår utgångspunkt är att de också ska fortsätta att göra det bland annat med hjälp av att Skolinspektionen fortsätter med sina kontroller och inspektioner för att hjälpa kommunerna att utveckla förskolan ytterligare. 78 (M): Tack så mycket för svaret, förskoleministern! Jag vet att förskoleministern delar min positiva syn på den valfrihet vi genom etableringsfrihetsreformen nu kan erbjuda alla barn och deras föräldrar. Jag har träffat en rad fristående förskolor och också de nätverk som finns runt fristående förskolor. De är oerhört oroliga över den negativa mediebild som målas upp kring deras verksamhet, och de välkomnar i allra högsta grad en bättre granskning och tillsyn av verksamheten. Det är så att kommunerna har ansvaret för tillsynen, och det ser väldigt olika ut i våra kommuner med ansvarstagandet för detta. Jag skulle vilja veta lite mer om ministerns tankar runt detta och på vilket sätt vi ytterligare kan stödja kommunerna i detta oerhört viktiga arbete. 79 Statsrådet (FP): Först vill jag säga att det alltid är beklagligt när en förskola, vare sig den är enskild det vill säga fristående eller , inte fungerar. När så sker är det väldigt viktigt att man kan vidta åtgärder för att korrigera de misstag som finns. Är de väldigt grova måste man även kunna lägga ned en förskola. Jag vill också säga att det inte finns någonting alls som tyder på att enskilda förskolor på något sätt håller sämre kvalitet än de kommunala inte alls. Tvärtom ser vi att det är hög kvalitet också inom de enskilda. Valfriheten för föräldrarna att kunna söka sig till en förskola oavsett huvudman är det viktigt att hålla kvar vid. Kommunerna har ett tillsynsansvar för de enskilda förskolorna, och många sköter det bra. För de kommuner som inte klarar av detta finns det möjlighet att hos Skolinspektionen få hjälp och stöd och få tydligare riktlinjer för vad som ska kontrolleras vid inspektioner så att man ska kunna garantera föräldrar en god kvalitet också i de enskilda förskolorna. När det gäller de kommunala vet man att Skolinspektionen tittar direkt på dem. Den arbetsfördelningen finns. Varje kommun som behöver stöd och hjälp i sin inspektion kan vända sig till Skolinspektionen för att få det. 80 (S): Jag vänder mig till statsrådet i fråga om den förstörda sjukförsäkringen. Som bekant har det varit en fråga som har diskuterats länge här i kammaren och ute i samhället. Människor som plågas ut från sjukförsäkringen lämnas oförsäkrade och får försörja sig genom kommunens försörjningsstöd. Jag upprördes våldsamt när jag läste en debattartikel i om en anställd på som arbetade med så kallad omprövning. Han beskriver hur han omprövar människors sjukförsäkring där de drivs i väg ut i situationer där de inte längre orkar leva. Han vädjar till politiken: Gör någonting! frågar jag efter alla diskussioner och era utfästelser att korrigera en omänsklig sjukförsäkring: När kommer detta att ske? 81 Statsrådet (KD): Vi ska komma ihåg att de problem som vi brottades med och tog tag i i sjukförsäkringen var att människor i stor mängd blev förpassade till långtidssjukskrivningar och förtidspensioneringar. De talen hade växt dramatiskt. Vi har vänt den utvecklingen, och vi har fått till stånd en rehabiliteringskedja som fungerar allt bättre, inte perfekt. Vi har fått tidsgränser som alla aktörer som jobbar med frågan tycker har hjälpt till att strama upp och skapa en bättre process som gör att man kan hjälpa människor i ett mycket tidigare stadium. Men vi har stora utmaningar kvar. Lagstiftningen behöver ses över och också hur tillämpningen fungerar. De praktiska åtgärderna måste självklart med tiden fungera allt bättre. Den här processen och översynen pågår, och det arbetas intensivt i regeringen med att försöka se till att det goda i den reform som vi har gjort bibehålls och utvecklas. Vi vill vidare se till att förbättra på de punkter där det inte har fungerat som det var tänkt och där vi behöver förstärka. Det arbetet pågår och kommer förhoppningsvis att bli klart . 82 (S): I tidskriftsrum kan man läsa i skilda lokaltidningar att inte minst KD-företrädare riktar stark kritik mot sjukförsäkringen och säger: ska vi snart förändra den. Här i kammaren låter det annorlunda. Det är en tondöv regering för de signaler som hörs från kyrkor, enskilda och organisationer. Det enda ni kan lyssna på är de välsituerade. Ni sänkte skatterna med 100 miljarder, tog 20 miljarder från sjuka och arbetslösa, . Det är inte vackert att gå mot påsk med ett så tungt bagage. 83 Statsrådet (KD): Vi har mer musikaliskt öra än vad tycks tro. Vi lyssnar in de diskussioner som pågår och tar del av det starka engagemanget för de fall där sjukförsäkringen inte har fungerat som det var tänkt. Men när vi gör förändringar ska det bli rätt i alla delar. Det är ett noggrant arbete, det är ett viktigt arbete som inte ska ske skyndsamt utan där det är bättre att det blir helt rätt än att det går fort. Det är komplicerade frågor. Det handlar om vad lagstiftningen säger, det handlar om hur olika paragrafer i praktiken kommer att tolkas och det handlar självklart om genomförandet via som myndighet. Det pågår ett intensivt arbete i . Mitt parti har varit engagerat i de frågorna och driver i olika delar krav på förändringar, men även andra allianspartier jobbar oerhört mycket med frågan, både i partierna och gemensamt i . Jag räknar med att vi ska kunna presentera ett antal förslag som gör att den sjukförsäkringsreform som har gjort många saker till det bättre blir ännu bättre med en del reformeringar. Den svenska insatsen i 84 (M): Hela världens ögon riktar sig mot utvecklingen i där demokratilängtan hos folken i , och tagit sig olika uttryck och fått olika konsekvenser. I särskilt fokus är just nu det libyska folkets kamp mot diktator regim, en kamp som böljar fram och tillbaka och som vi ännu inte vet utgången av. understöder som bekant den FN-stödda Natoledda insatsen i som syftar till att skydda civilbefolkningen från Gaddafiregimens övervåld. , som vi i denna kammare beslutade i denna kammare om att delta i insatsen, träffade jag personal på F17 i mitt hemlän och deras anhöriga. Jag frapperades av det lugn som präglade detta möte trots att situationen var mycket allvarlig. Förklaringen från personalen var att man redan ingår i ett insatsförband. Min fråga till försvarsministern är hur han ser på det svenska bidraget och att NBG, Nordic Battlegroup, nu kommit till nytta. 85 Försvarsminister (M): Det som sker är i många delar historiskt för . Inte har haft stridsflyg i internationella insatser när FN kallat. Det är första gången JAS Gripen under svensk flagg gör en internationell insats. Det är precis som frågeställaren påpekar så att en förutsättning för det är att skapat en snabbinsatsförmåga, som just detta halvår står till EU:s förfogande som Nordic Battlegroup. Där fanns en flygenhet som vi kunde använda för att genomföra den här insatsen. Det är en svensk tradition att komma till stöd när kallar, när det behöver göras insatser för att värna civilbefolkningen. Det är precis det som uppgift är inom ramen för flygförbudszonen. Jag vill fästa kammarens uppmärksamhet på att det inte är det första och inte det sista gör. Vi har haft Herculesplan nere i regionen för att hjälpa till med evakueringen av EU-medborgare och stödja FN:s flyktingarbete. Bara på den militära sidan är insatserna alltså vidare. 86 (M): Tack för svaret, försvarsministern! Det är ett mycket tidigt skede i insatsen, men ändå föranleder det mig att fråga hur försvarsministern ser på fortsatta bidrag om det mot förmodan vad vi inte hoppas blir en utdragen process. Vi är halvvägs vad gäller beredskapen för Nordic Battlegroup. Självklart ska bidra ytterligare, och detta ska ske i överensstämmelse med övriga ingående i stridsgruppen. Hur ser försvarsministern på ett eventuellt framtida svenskt bidrag? 87 Försvarsminister (M): FN-resolutionen innehåller tre saker. Det första är ett vapenembargo, stoppa införsel av vapen till . Det andra är en flygförbudszon därför att man använder flyg, inte bara stridsflyg utan möjligen också helikoptrar, för att skada civila. Det tredje är ett mer allmänt skydd av civila. roll i detta är att vara med och upprätthålla flygförbudszonen. Jag har sett en mängd lätt konstiga medieuppgifter om att det inte finns något att upprätthålla, att alla plan har förstörts. Så är det inte. Sannolikt har Gaddafi ett större antal flygplan kvar till sitt förfogande. De kan just nu inte brukas, dels därför att den internationella närvaron har slagit ut flygbaserna, dels därför att vi patrullerar och håller planen på marken. Det är viktigt att vi fortsätter med det, annars kan planen komma upp igen. Vi måste se till att skydda civila från helikoptrar. Också detta är en uppgift i flygförbudszonen. Säkerhetsrådsresolutionen utesluter uttryckligen ockupationstrupp på mark. Det är en flyginsats gör, det är så har velat ha det i bred enighet. Den militära insatsen i 88 (SD): Sedan beslut om att ska delta i den internationella militära insatsen i befinner sig i krig. är som enda riksdagsparti motståndare till den beslutade insatsen. Vi varnade tidigt för osäkerheten kring den libyska oppositionen, som vi vet mycket lite om och som våra allierade i kriget stöder. börjar det klarna något i denna fråga. Oppositionen består av olika klaner som har egenintresse av att störta diktatorn , men de har ingen gemensam politisk och demokratisk plattform att utgå ifrån i sin strävan efter reformer. I stället framkommer alltmer obehagliga uppgifter om dem som vi nu direkt genom medverkan i kriget stöder. Det är al-Qaida-krigare som deltagit i strider i , det är medlemmar i , som CIA betraktar som en gren av . Enligt Human Rights Watch begår man fruktansvärda övergrepp på civila libyer, gästarbetare och misstänkta Gaddafianhängare som man fördriver från sina hem, torterar och hånar. Lika illa är det att uppgifter nu gör gällande att rebellsidan utbildar barnsoldater för att delta i kriget. kräver nu åtgärder mot detta. Min fråga är därför vilka åtgärder försvarsministern tänker vidta mot att vi nu genom vår medverkan i kriget i stöder rebellsidan, som inte bara består av terrorister och islamister utan även grupper som använder barn i krig. 89 Försvarsminister (M): Först vill jag tacka för att han hjälper mig att göra det tydligt att är kammarens enda parti emot solidaritet. Jag behöver inte ens själv beskriva det. Han gjorde det så alldeles utmärkt själv. Inte ens med logik är inlägg logiskt. Handlade inte er politik om att hindra flyktingströmmar från att uppstå och sedan komma hit? Det är ni också emot , så inte ens det är logiskt. är inte ett land i krig i . Vi är inte en part i den konflikten. Vi är där på uppdrag av för att tillsammans med andra värna civila från övergrepp. Det är vad insatsen handlar om. Det är vad FN-mandatet handlar om. Det står inget om opposition eller inte opposition. Det handlar om att värna civila från övergrepp, och där tycker jag att på ett alldeles utomordentligt tydligt sätt har visat att av detta är icke intresserade. 90 (SD): Jag uppmärksammar att försvarsministern över huvud taget inte svarar på min fråga. Det är kanske så att försvarsministern börjar få kalla fötter för vad egentligen har gett sig in på, och kanske också övriga partier härinne. Som jag sade stöder vi oppositionen i direkt genom vår medverkan i den Natoledda insatsen. Flera Natoländer har erkänt dess regering, som består av al-Qaida-krigare som har deltagit i kriget i , personer som begår övergrepp på andra civila. Man torterar, hånar och fördriver dem från sina hem. Man utbildar nu barnsoldater för att använda i kampen mot Gaddafi. Det är alltså detta som försvarsministern genom sin hängivelse över att ska delta och visa upp sina JAS Gripen-plan för omvärldens ögon nu direkt stöder genom medverkan. kommer väl sanningen fram och visar att , som enda parti här i , hade ett nyktert synsätt på det hela. 91 Försvarsminister (M): Jag vill bara passa på att tacka igen för att han så entydigt understryker att är ett parti mot internationell solidaritet. När problemen i världen kommer ska vända ryggen till. När vi ser civila slaktas ska vända ryggen till. Och inte ens med sin egen logik är hans inlägg logiska, för det handlar i hans värld om att hålla människor utanför , att se till att flyktingströmmarna aldrig kommer hit. Pengar gör bättre nytta någon annanstans utanför landet, brukar ni säga gällande den nationella flyktingpolitiken men inte i det här fallet. Jag har inte pratat om någon sida. Jag har pratat om civila. De kan tycka olika saker, också inom . Jag har inte beskrivit oppositionen på något sätt. Men jag noterar att argumentation har använts av andra, och det sällskapet är inte enbart smickrande. Vi är där på FN:s uppdrag för att göra de saker som jag redovisade i diskussionen med . Vi värnar civila det är vad uppdrag är från övergrepp från en diktator. Jag tackar igen för tydliggörandet att är emot. 92 (M): Jag har en lite lugnare fråga till i egenskap av idrottsminister, och min fråga gäller vinterolympiader. kommer beslutet om vilken stad och land som får . Vem som får avgörs . Det vore önskvärt att då ansöker om de med och Åre som centralorter. är ett fint vintersportland med många fina anläggningar, inte minst i och Åre där man har haft bland annat i skidskytte och i utförsåkning . Med ett i får möjlighet att satsa på mer investeringar i , vilket verkligen behövs i många områden. Vi kan fortsätta att satsa på turism i och även i övriga med ett . Hur ser idrottsministern på detta? 93 Kultur- och idrottsminister (M): Jag kan verkligen instämma i att och Åre är väldigt fina vintersportorter. Den här frågan har varit uppe tidigare. Jag har haft möjligheter att diskutera den också med politiker lokalt och gläds åt att drömmen om aldrig dör. Jag kan också konstatera att det vore väldigt roligt att kunna bjuda tillbaka, då vi själva haft glädjen att delta i stora olympiska tester. Den här frågan ägs ju inte av regeringen utan av . Det är de som har att avgöra, om de vill, om vi ska ansöka om att få arrangera . 94 (M): Jag vill tacka för det positiva svaret från idrottsministern. Riksdagsmannen från , Per Åsling, har mer detaljerat beskrivit i en motion hur en vinterolympiad i skulle gå till. Och det finns en uppbackning i för detta. Det resultat som vi har fått fram från i visar på en vinst. Och i , som hade , hade en vinst på , som de meddelade oss när vi kontaktade dem . Det kan vara viktigt för att kunna arrangera en olympiad som går med vinst. De internationella mediebolagen betalar mycket för detta. Även om huvuddelen går till kommer också lite direkt till dem som organiserar det. Intresset för vintersport ökar i . hade, tror jag, 56 000 deltagare. Vintersporten är viktig för friskvården i . Ett skulle öka intresset och skapa ett bättre samarbetsklimat i totalt, tror vi också. Vi bör satsa på i . 95 Kultur- och idrottsminister (M): Jag kan instämma i mycket här, oavsett om det gäller hälsa eller glädjen i vintersporter. Vad jag också gärna skulle vilja se är ett närmande kanske till . har det inte varit möjligt för två skilda nationer att arrangera . Jag tycker och önskar att det är en fråga som ska ta upp, i den mån man inte har gjort det, att exempelvis och skulle kunna göra en gemensam ansökan. Jag gläds också åt att vår vintersport har skördat många medaljer och att det blivit fler aktiva. Om det är en följd av att regeringen har satsat väldigt mycket på svensk idrott vet jag inte, men jag tror att det kan finnas en koppling. Moms för ideella organisationer 96 (M): Min fråga går till kulturministern och gäller beslut som kom här angående moms för ideella organisationer. Det var som ett dråpslag, inte minst för idrottsrörelsen där många ideella föreningar skulle få en orimlig administrativ börda i stället för att kunna ägna sig åt att skapa en meningsfull fritid för våra barn och unga. , finansministern, har varit ute och sagt att han ska kämpa för detta. Och jag skulle gärna vilja få kulturministerns syn på vad det här skulle innebära för idrottslivet och fritidslivet i , men jag skulle också vilja höra hur regeringen tänker agera. 97 Kultur- och idrottsminister (M): Den här frågan har väckt en mycket berättigad oro inom det svenska föreningslivet. Den ideella sektorn i , oavsett om vi talar om idrott eller andra verksamheter, är omfattande, både sett till antalet individer och till värdet. Om man räknar om det uppgår det till 4 eller kanske av bnp. Kommissionen vill gärna ha någon form av enhetlighet när det handlar om mervärdesskatten, och det kan möjligen vara begripligt. Men , och jag har agerat gentemot kommissionen för att vi ska få behålla det undantag som vi har. Bara på idrottens sida, som jag kan bäst, handlar det om ungefär 20 000 föreningar. Även om man skulle kunna kompensera för det här ekonomiskt skulle det innebära ett rejält slag mot hela vårt sätt att organisera idrottslivet, för det bygger mycket på ideella, oavlönade insatser, och det skulle betyda väldigt mycket mer administration och krångel. Därmed är dagens frågestund över. Jag tackar närvarande statsråd och ledamöter. 8 § (forts. från 6 §) Regelförenklingsarbetet (forts. NU8) 99 (MP): Regelförenklingar för företag är en fråga där vi är relativt överens i kammaren. Det kan tyckas underligt att hålla en lång debatt om något där vi tycker lika. Vi är alla överens om att det finns för många, för krångliga och ibland omotiverade regler för företagare i . Inte minst för de små företagen är det ett stort problem, och många kräver att vi ska göra något åt det. Frågan om regelförenklingar ligger i hög grad på politikernas bord att kunna påverka. Låt mig jämföra med något helt gripet ur luften, till exempel klimatpolitiken. Där har vi inte alla instrument i vår hand för hur man exakt ska göra för att nå de klimatpolitiska målen. Men när det gäller regelförenklingar för företagen är i princip varje beslut som handlar om att införa eller ta bort regler för företagen politiska beslut. Många av dem tas i . Därför är det lite underligt att när regeringen diskuterar klimatmål ska man kunna ha exakt varje åtgärd räknad , men när det gäller att sätta upp mål för regelförenkling för småföretagen så höftar man till med en siffra på , som det sedan visar sig att man inte har en chans att klara trots att nästan alla beslut ligger i regeringens händer. Regeringen satte för upp som mål att nå 25 procents minskning av den administrativa kostnaden för företagen till 2010. Man hamnade på mellan . Det måste vara en av de sämsta måluppfyllelserna någonsin i svensk politik trots att ansvaret och möjligheten att ta dessa beslut nästan helt och hållet ligger hos regering och riksdag. Antingen har man varit dålig på att uppskatta de möjligheter som finns eller på att få det gjort. Antingen var målet dåligt satt eller så är regelförenklingsarbetet dåligt utfört. Det är nog lite av båda delar. Vi i oppositionen och menar att mycket kunde ha gjorts bättre. Vi har tagit upp en viktig sak i betänkandet. Det handlar om att införa en portal på nätet där den som vill starta företag ska kunna gå in på ett enda ställe och få all den information hon eller han behöver. Detta är något som efterfrågas av många. Den som vill starta företag måste nämligen ta sig igenom en oändlig djungel av regler, bidragsmöjligheter, lånemöjligheter och annat för att komma i gång. Införandet av portalen skulle underlätta avsevärt för många människor. Vi anser också att det behöver finnas en portal på Internet där en företagare kan utföra olika former av ärenden som rör deras kontakter med myndigheter. Vi vet att regeringen har inlett ett sådant här arbete, men det tog innan det kom i gång. Vi menar att arbetet behöver intensifieras och utökas i omfattning. är möjligheterna att använda portalen väldigt begränsade för företagarna. Från oppositionens sida har vi därför krävt att regeringen ska intensifiera arbetet. Det är lite underligt att majoriteten, eller snarare minoriteten i detta fall, säger: Vi vill inte rösta ja till detta eftersom det är något vi redan håller på med. Man skulle kunna tänka sig att de i stället sade: Vi tycker att detta är bra, så vi röstar också ja. Vi tycker också att det är viktigt att regeringen får en knuff och ser till att prioritera detta arbete. Jag yrkar bifall till förslaget i den del som handlar om portalen. I övrigt yrkar jag bifall till reservation 2 av Socialdemokraterna, och . Där pekar vi på och går in på de möjligheter som finns att intensifiera regelförenklingsarbetet. Regeringen har en bra inriktning på många sätt. Man börjar med att säga: Vi ska undvika att införa en massa nya regler. Åtminstone ska vi undvika att göra det i onödan. Det är en bra utgångspunkt. Jag erkänner villigt att det har hänt att vi i denna kammare har infört regler som kanske inte har varit helt motiverade bara för att tillfredställa en allmän opinion i en fråga och där dessa regler för företagen inte varit det bästa sättet att möta opinionstrycket. Det har hänt, och det är viktigt att vi uppmärksammas på vilka kostnader och problem det kan innebära för företagen när vi gör denna typ av insatser. Regeringen är på rätt väg, men det är uppenbart att man behöver och bör göra mer. 100 Tredje vice talman (FP): Jag börjar med att yrka bifall till majoritetens förslag i betänkande NU8 om regelförenklingsarbete i alla delar utom i punkt 1. Jag har liksom många andra ledamöter i kammaren besökt många olika företag och talat med många företagare . Det är klart att jag har fått med mig intryck av varierande slag beroende på vilken typ av företag jag har besökt och inom vilken bransch den företagare jag har talat med har varit verksam. I de allra flesta sammanhang är det ändå ungefär samma saker som kommer upp till diskussion. Jag brukar säga att det går att samla det som bekymrar de företagare jag har stött på i fyra k:n: krångel, kapital, kompetens och konkurrens. Ofta hamnar krångel högt på listan. Det tar tid och är slitsamt, och det behöver därför minska. Det handlar om krångel och bemötande på alla nivåer, vill jag tillägga. Att driva företag innebär förstås att förhålla sig till en stor mängd regler. Det finns regler för start, för drift och avslut av företag, och för viss typ av verksamhet kan det behövas tillstånd. Olika skatter ska redovisas och betalas in och affärshändelser bokföras. anställda följer skyldigheter vad gäller arbetsmiljö, anställningar med mera. Utvecklingen av det moderna samhället har medfört ett omfattande regelverk. Regler har tillkommit av olika skäl. Det handlar till exempel om att skydda människors liv och hälsa, skydda djur och miljö, skydda egendom och finansiera allmänna nyttigheter. Varje enskild regel i sig kan oftast motiveras. Regler är nödvändiga för att samhället ska fungera. Det är dock det totala trycket av regelmassan som ofta kan kännas betungande. När regelfloran övergår i något ogreppbart, något som det finns liten förståelse och acceptans för, då har det blivit för mycket. när jag var nyvald riksdagsledamot genomförde en aktivitet på . Under , , stod de och läste lagar och regler som företagandet i vårt land är omgärdat av. Trots att de höll på under hann de inte klart. Detta var ett tankeväckande sätt att illustrera mängden regler för företag. måste jag förstås tillägga att det här med tyngande regler inte var något nytt . Företagare har upplevt krångel . Blickar man bakåt i historien har regelkrånglet varit på tapeten ända . presenterades en proposition om åtgärder mot krångel och onödig byråkrati. Det var en borgerlig regering . tillsattes Småföretagardelegationen för att främja småföretagens villkor. Delegationen publicerade ett antal rapporter, bland annat Bättre och enklare regler samt Regelförenkling för framtiden. tillsattes den så kallade Simplexgruppen. kom en förordning som Simplexgruppen presenterade.