prot · GZ0929 · 2011-11-10 00:00:00 — Det går att säga 25, också, lite beroende på vilka man räknar in, som halvtidsstuderande. Vi har dock en mycket hög ungdomsarbetslöshet i vårt land. Det har vi haft under skiftande konjunkturer och olika regeringar. vill säkert skylla allt på den här regeringen, men sanningen är att siffran var precis lika hög under den förra regeringen. Det beror på att vi i har den märkliga synen att alla som inte blir akademiker inte är något värda. ger uttryck för den uppfattningen. Om en smed inte blir akademiskt behörig är han ingenting värd; det är det signalerar. Jag tycker att smeden och snickaren gärna ska få läsa in högskolebehörighet, men vill man inte det ska man kunna ta en yrkesexamen på gymnasieskolan och få ett jobb efteråt. Forskarna pekar entydigt på att den svenska gymnasieskolans utformning har varit ett oerhört starkt skäl till den höga svenska ungdomsarbetslösheten till den sociala utslagningen. Det är korrekt att söktrycket till gymnasieingenjörsprogrammet i det nya gymnasiet nu ökar. Det är korrekt att det ökar något till naturvetenskapligt program. Det är helt fantastiskt att det sker. Det nya ekonomiska programmet har också fått ett ökat söktryck. Det har varit ett stort problem för svensk industri att så få har velat gå det tekniska programmet. inför vi en fyraårig teknisk gymnasieingenjörsexamen. Det ersätter det gamla treåriga tekniska, som hade för låg kvalitet. Söktrycket ökar dramatiskt. Eftersom det bara finns betyder det att om några program på gymnasiet ökar så minskar några andra. Det betyder att några av de mer yrkestekniskt inriktade programmen i stället sjunker något. En grupp av dessa studenter väljer nu den fyraåriga linjen till teknisk gymnasieingenjör. Det är väl jättebra? Varför ska vi vara ledsna över det? Det är ju det industrin har längtat efter. finns det tiotusentals studenter som behöver yrkesprogram där man inte blir högskolebehörig, och det är precis det de har sökt. Det har blivit en något minskad ansökningsomgång till de renodlade yrkesutbildningarna därför att den fyraåriga tekniska har ökat. Vad är problemet med det, ? Det är ju det vi har längtat efter. Elever som tidigare gick yrkesprogram kanske tänkte: Jag går ett yrkesprogram, och sedan går jag till högskolan. Det är nämligen lite lättare att gå igenom ett yrkesprogram än ett teoretiskt program, för det är lite mindre teoretiska krav. har de i stället valt att gå högskoleförberedande program. De blir nämligen bättre förberedda för högskolan. Det är väl bra? De gick till högskolan förut också, men går de ett högskoleförberedande program. De blir bättre förberedda. Det är väl fantastiskt? Sedan ska alla som går ett yrkesprogram alltid kunna komplettera, både på gymnasiet och efteråt på komvux. Du glömmer den stora grupp som slogs ut i er gymnasieskola, . Det är den gymnasiepolitik ni förde som har gjort att har den högsta ungdomsarbetslösheten bland jämförbara länder. Ni borde skämmas inför ungdomar. 20 (S): Det är uppenbart att inte är förmögen att ta intryck av att söktalen faller på ett dramatiskt sätt till program som är direkt förutbestämda att kunna matcha ett arbetskraftsbehov i industrin i och i många industriellt dominerade län. Det rycker på axlarna åt. Jag vet varför ungdomarna har reagerat så här. Det är för att ungdomarna är framtidstroende, rationella och tänker: Det finns faktiskt ett liv som är långt. Mina möjligheter att studera vidare senare, när jag får den lockelsen, kan vara stora. Det är så man har valt. Det är en människosyn företräder: Smeden och snickaren behöver inte kunna engelska, matte eller samhällskunskap. Det är inte så viktigt. Det är ett sådant synsätt som driver en att spara miljarder i gymnasieskolan även borgerliga kommunalråd ute i landet protesterar och i stället använda resurserna till att sänka krogmomsen med 5 miljarder. Ska jobben skapas på krogarna? Det är inga jobb som jag föraktar, men det gör inte att växer sig starkt. Då tänker väl : Man behöver inte så mycket utbildning när man går runt med handduken och bär porslin. Det är detta cyniska synsätt på utbildning och utveckling som gör att ni gång på gång, i stället för att satsa på utbildning och tillväxt, satsar på skattesänkningar. Det får att stagnera. Det får enskilda människor att krympa och ger inte alla möjligheter att faktiskt växa. Det finns i den här debatten precis samma ingångsvärden som i den förra debatten, nämligen den sociala aspekten, rättviseaspekten. Det första är att låta alla erövra de kunskaper som gymnasieskolan en gång gav. Det andra är tillväxtfaktorn, att industrin får en väl utbildad arbetskraft, den som man saknar. Det här har i lett till två mycket tydliga effekter. För det första: Du får ingen utbildad arbetskraft som bemannar de viktiga industriella jobben som ger oss alla värden som vi ska kunna ha att fördela. För det andra: Ungdomarna gör det rationella valet. Om du, , inte är förmögen att ta intryck av en socialdemokratisk diskussion om fördelning och resursstyrning borde du väl ändå ta intryck av vad näringslivet säger när det gäller den nya gymnasieskolan. Den kritiken är kraftig. : Om du säger att Socialdemokraterna inte har brytt sig när det gäller gymnasieskolan, vilket är struntprat med förlov sagt, undrar jag om du anser att gymnasieskolan blir bättre när du plundrar den på miljarder i statsbidrag. 21 (S): har ställt viktiga frågor om vilka initiativ och förändringar av utbildningspolitiken som utbildningsministern vill göra för att få bättre samklang mellan framtidens arbetsmarknad och näringslivets behov. Det här är en prioriterad fråga för oss socialdemokrater. Vi har tre stora mål i vår utbildningspolitik. Det handlar om att stärka lärarrollen, det handlar om att motverka ökad segregation i skolan och det handlar om att fundera på hur man bygger en skola stark som möter framtidens arbetsliv och utmaningar. En sak som utbildningsministern inte nämner i sitt svar är att kunskapsresultaten i svensk skola sjunker. Internationella mätningar visar att var vi väldigt bra vad gällde kunskapsresultat. Vi hade en likvärdig skola. Den senaste mätningen säger att vi är medelmåttiga. Och även det som vi var kända för, att ha en likvärdig skola, är vi inte heller lika bra på längre. Det har betydelse vilket hem du kommer ifrån. Arbetarbarnen har det svårare än de barn som kommer från välutbildade familjer. har du suttit vid makten , utbildningsministern, och fortfarande sjunker resultaten. Den senaste intagningen till gymnasieskolan hade den högsta andelen från som inte klarade det. Det duger inte att skylla på oss socialdemokrater, för nu har du suttit vid makten och är trenden negativ. Det här är förödande för att få en bra koppling mellan arbetsliv, näringsliv och skola. Tudelningen av gymnasieskolan är också väldigt kontraproduktiv. När man möter skolföreträdare och företagare ute i landet säger de likadant, att det är tokigt att ta bort den allmänna högskolebehörigheten på yrkesprogrammen. Därför är det flera lokala gymnasieskolor som erbjuder dem som går ett yrkesprogram en högskolebehörighet, och man får välja bort den om man vill. Det är precis tvärtemot vad du ville. Du lade inte fram det här förslaget. Du har lagt fram ett förslag om att man ska välja till för att få högskolebehörighet. Det är en kontraproduktiv utbildningspolitik som inte gynnar företagande och vårt näringsliv. Fråga vilken företagare du vill och du får samma svar. De vill ha välutbildad arbetskraft. Ska man jobba som CNC-operatör eller stå vid en robot i en maskinhall vill de att man ska kunna svenska, engelska och matematik. Hur mycket pengar går till skolan 2012? 240 miljoner går till skola och utbildning. Hur mycket pengar går till att sänka krogmomsen? Politik är att vilja och politik är att välja. Det är bara så att du tycker att det är viktigare att sänka krogmomsen så att vi kanske får äta en rätt billigare, om nu krögaren väljer att sänka priset. Det är inte säkert. Tänk om ni hade tagit hälften av miljarderna till att satsa mer på skola, forskning och högskolor! I stället har den högsta ungdomsarbetslöshet som vi har haft på länge och den högsta i . Det har också pågått . Vad gör du för att förändra detta när det gäller utbildningspolitik? Där är du svaret skyldig. 22 (S): Jag kan inte låta bli att också slänga mig in i den här debatten. pratar alltid om dessa som lämnar skolan utan godkänt, som om det bara vore Socialdemokraternas fel. Men det är precis som har sagt, att du har styrt och är det en så stor andel som lämnar skolan utan godkänt. Dessutom föreslår regeringen att bidraget till gymnasieskolan ska sänkas med , något som just nu debatteras häftigt på . Hur kan man tro att man ska få fler elever som ska klara av gymnasieskolan om man sänker stödet till den kommunala skolan? Du säger i ditt svar att det ska bli en högre kvalitet på skolan. Hur kan det bli en högre kvalitet när man sänker kraven på engelska och svenska? Det är helt obegripligt. Man skapar i stället återvändsgränder för vissa av eleverna i skolan som kommer att få betydligt svårare att ta sig in. Alla ska kunna gå på komvux, säger . Vi vet att det inte kommer att bli så. Alla som vill gå på komvux kan inte gå på komvux, eftersom pengarna försvinner. försvinner från vuxenutbildningen i . Det är klart att det kommer att ge återverkan på antalet platser. Sedan måste jag säga att jag blir ganska upprörd över att ni lägger ord i munnen på oss och säger att vi har den ena och den andra synen på snickare, elektriker, smeder och vad det än kan tänkas vara. Det är ju ni som har den synen, inte vi. För oss är alla människor lika mycket värda, och framför allt är alla yrken lika mycket värda. Det är ju därför vi vill att alla ska kunna gå vidare i livet, inte ha återvändsgränder beroende på vad man väljer när man är elva och går i skolan. Hur man kan tro att man ska kunna få en bättre gymnasieskola och en bättre matchning på arbetsmarknaden genom att dra ned på pengar är för mig obegripligt. Det skulle jag vilja att utvecklar lite. 23 Utbildningsminister (FP): Det är otroligt vad den sänkta restaurangmomsen skulle kunna lösa alla problem om den bara inte gjordes. Då är det synd att vi hade dessa problem innan och att Socialdemokraterna i sitt valmanifest skrev att restaurangmomsen bör sänkas med 5 miljarder för att det skapar mer jobb åt ungdomar och invandrare. Vi tycker att ni hade rätt. Att ni har bytt åsikt efter valet har vi inte hängt på, utan vi genomför det ni föreslog i valrörelsen av skälet att det ger fler jobb. sade något om att vi satsar 40 miljoner på skolan. Vi satsar 200 miljarder på skolan . Det är mer än vad de flesta jämförbara länder satsar på skolan. Vi ökar dessutom satsningar på karriärvägar för lärare, och det behövs ytterligare satsningar. Jag hör inte till dem som tror att det bara är pengar som är skolans problem. Det har varit en felaktig ideologisk styrning av svensk skola, och det vill vi rätta till. Det är stora reformer som har tagit att förebereda. De genomförs , vilket ni vet. genomförs de största skolreformerna i svensk utbildningshistoria. Varför ger det inte resultat, frågar ni. Du har ju suttit , . Ja, men reformerna genomförs , och så snabbt går det inte. Hade mina företrädare jag ser att några sitter i salen haft färdigarbetade reformer när jag tillträdde hade de kunnat genomföra dem, men ingenting var förberett. Det var tomma lådor på när vi flyttade in. Det fanns ju inte en tanke om vad man skulle göra åt problemen. Vi fick börja från noll. Vi har arbetat fram reformer, och genomför vi dem. De kommer att ge resultat, men det kommer att ta tid. Ungdomsarbetslösheten har varit lika hög , säger . Jag kan avslöja att den har varit lika hög . Det beror på strukturfel i , bland annat på gymnasieskolan. Det viktigaste strukturfelet är just det ni är på fast ni drar motsatt slutsats. Kräver man att alla svenska ungdomar ska bli universitetsbehöriga kommer man att slå ut ganska många som inte orkar. De hoppar av gymnasiet och slås ut. Få vill anställa den som har hoppat av gymnasiet. Man är tveksam till personens ambitionsnivåer och förmåga att klara av uppgifter. Det är en viktig orsak till den höga ungdomsarbetslösheten. Ingen som pysslar med sådan forskning säger motsatsen. Därför inför vi lärlingsutbildningar. Då säger ni: Låt oss ha lärlingsutbildningar, men även här ska man bli högskolebehörig. Men orsaken till att ungdomar söker lärlingsutbildning är att de flesta inte vill bli högskolebehöriga. De som vill kommer dock att få möjlighet. De flesta är trötta på teoretiska studier, men ni kräver mer och mer teori. Ni slår ut dem, och så säger ni att det är jämlikt. Ni skapar social utslagning med er utbildningspolitik, och ni vägrar se det. Varför skapar man status åt yrkesutbildningar bara genom att akademisera dem? Varför kan det inte vara status att ha en god yrkesutbildning och yrkesexamen? Varför nedvärderar ni ständigt yrkesutbildningen? Den är inget värd. Jag har motsatt syn. Yrkesutbildningar ska i sig ge hög status. Det handlar om det goda yrkeskunnandet. Vi drar inte ned på matten. Ni påstod att de inte ska kunna tala svenska eller läsa. Vad är det för snack? För det första har alla gått igenom en nioårig grundskola. För det andra är svenska, matte och engelska obligatoriska kurser också för den som tar yrkesexamen. Det är inte längre obligatoriskt att bli högskolebehörig, men man får läsa in det. Har man tagit en yrkesexamen och vill ha högskolebehörighet har man förtur till komvux och kommer in. En tredjedel av varje ungdomskull i har slagits ut i er gymnasieskola. Er politik ger social utslagning. Ni snackar om jämlikhet, men det har lett till ett socialt utanförskap och att har ett av de högsta ungdomsarbetslöshetstalen bland jämförbara länder i . Det har varit en social katastrof, och ni borde be om ursäkt. 24 (S): I ett avseende delar jag uppfattning. Han började från noll. Då är det en bra utgångspunkt att gå framåt, men han har gått bakåt. Vad som har hänt på utbildningspolitikens område är att den styrs av två tydliga ideologiska dogmer. För det första återinförs den gamla sorteringsskolan. Vi ser omvandlingen av utbildningen till ren marknad på grundskola och gymnasieskola. Begränsningar gör att inte alla gymnasieelever kan erövra behörighet till högskolan. Det är gammal högerpolitik som inte stod för tidigare. Det har ni återerövrat, och det leder bakåt. I när vi behöver mer utbildning och utveckling leder det bakåt. För det andra är det övergripande målet för all regeringspolitik att sänka skatten. Det går ut över volymer och kvalitet. Halveringen av vuxengymnasiet, komvux, efter regeringsskiftet har fått direkta effekter och slagit rätt in i ungdomsarbetslösheten och möjligheten att kunna ta sig vidare. har i denna debatt tydligt sagt att han står för gammalt klassmässigt perspektiv i utbildningen. Han vill inte ha en jämlik utbildning; han vill inte ha en breddning. Han har också sagt att regeringens ståndpunkt är att tillväxt inte skapas genom utbildning och satsning på utbildning. För mig är detta inget nytt besked, men det är viktigt att hela landet får veta det. 25 (S): Vi har tidigare tagit del av försök till historieförfalskning, och verkar också ge sig in på det spåret. Det är klart att det fanns reformer och förslag . Vad har för visioner, tänkte jag när jag lyssnade på honom. Han verkar tro att det är en naturlag att vissa gymnasieelever slås ut. De vill och kan inte, så då anpassar vi skolan efter det. Politik är att vilja förändra. Jag tror på människan. Jag tror att alla elever kan bara de får rätt förutsättningar, hjälp och stöd. Man måste utveckla lärarrollen och undervisningen. Det är ett annat sätt att se på problemen, att inte resignera och kapitulera utan tänka offensivt. Jag saknar det i det utspel som utbildningsministern gör. Vi behöver fler som går på högskolan. Vi har aldrig sagt att alla måste bli akademiker, men de som vill bli det ska få möjligheten. I det reformutrymme på 15 miljarder som regeringen har går till skolan och till att sänka krogmomsen. Det säger mycket; man behöver inte säga mycket mer. Det visar vad tycker är viktigast. Det är viktigt att öka samverkan mellan akademi, näringsliv och fackliga organisationer för att stärka samverkan mellan utbildning och näringsliv. Här måste vi göra mycket mer. I vår budget lägger vi 2 miljarder de kommande fyra åren på detta. Där står du helt tomhänt, . 26 (S): Vi skapar inte social utslagningspolitik. Vi skapar många nya vägar i livet med vår politik. Vi nedvärderar absolut inte yrkesutbildningar. Vi lägger mer pengar på yrkesutbildningar, till exempel på . Där var det tre sökande till varje plats . De som ville börja yrkeshögskoleutbildning var många fler än de som fick. Vi lägger mer pengar på det. Vi nedvärderar alltså inte yrkesutbildningar. Vi borde skämmas över vår utbildningspolitik, säger . Det gör vi absolut inte. Men de som tillåter unga att slås ut och hamna i förtidspensionering, fas 3 och andra åtgärder som är verkliga återvändsgränder borde nog överväga att göra just det. Näringslivet skriker om bristande matchning. Det kan man läsa om i tidningen . Man behöver arbetskraft med rätt kompetens. Hur kan vara nöjd, som det står i slutet av svaret? är nöjd med insatserna och anser att de står i samklang med de behov som finns. Hur kan du vara nöjd? 27 Utbildningsminister (FP): Jag konstaterar att ni inte vill tala om alla de ungdomar som har slagits ut i den svenska gymnasieskolan en tredjedel av varje årskull. Tänk er hur många det är. En tredjedel i , , har antingen hoppat av gymnasieskolan helt och hållet eller fullföljt och blivit underkända för att de inte nått målen. Det är en ofantlig grupp ungdomar. toppar ligan av drop outs, som det heter på internationellt språk som hoppar av. Det är därför vi har så hög ungdomsarbetslöshet. Det är därför vi gör om gymnasieskolan. Ni pratar aldrig om dem; ni tänker inte på dem. Alla ska bli högskolebehöriga; det är jämlikt. En tredjedel slås ut. Är det jämlikhet? Är den värd det pris vi får betala i form av ungdomsarbetslöshet? Jag tycker inte det, men det gör ni. Ni håller förstamajtal om klasskamp, som om det skulle hjälpa. Det är skrattretande. Det är konkreta åtgärder i skolväsendet som ska rätta till detta så att fler ska kunna fullfölja. Dit hör en bättre grundskola, tidigare betyg som ni har varit emot tidigare nationella prov, insatser för att tidigare upptäcka och identifiera elever som behöver hjälp. På gymnasieskolan ska elever få komma till sin rätt också om de inte är teoretiskt inriktade och är intresserade av en yrkesutbildning. Ni säger: Vi nedvärderar inte yrkesutbildningar. När jag säger att regeringen satsar på yrkesutbildningar anklagar ni oss för att nedvärdera utbildningen. När vi satsar på yrkesutbildning räknas det inte. Det är bara om man blir akademiskt behörig som det räknas. Om man får en mer gedigen yrkesutbildning med mer tid för karaktärsämnena satsar man inte på utbildning i er värld, för ni tycker inte att det är något värt. Tänk om för de här ungdomarnas skull. Alla ungdomar är inte likadana. Samhället blir inte bättre om man stöper alla i exakt samma form. Människor är olika. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2011/12:65 om forskningsresurser till högskolor och yngre universitet 28 Utbildningsminister (FP): har frågat mig vad jag avser att göra för att rätta till obalansen av hur statliga forskningsmedel fördelas mellan lärosätena i syfte att säkerställa att även landets högskolor och yngre universitet får rimliga resurser för att bedriva forskning och innovation. hävdar att den nu förda forskningspolitiken leder till att de äldre och större universiteten får merparten av de statliga forskningsmedlen. Jag vill understryka att detta inte är effekten av någon ny politik från alliansregeringen. Den proportionella fördelningen mellan de nyare lärosätena och de äldre i detta avseende har väsentligen varit likadan och under olika regeringar. Regeringens mål är att stärka ställning som forskningsnation och därmed stärka konkurrenskraften i en globaliserad värld och bidra till ökad ekonomisk tillväxt och välfärd i . Högsta vetenskapliga kvalitet är en avgörande faktor för att uppnå denna målsättning. Regeringen vill understryka att förstklassig forskning och utbildning kan bedrivas vid såväl större som mindre lärosäten. Det är också nödvändigt att slå vakt om forskningsresurserna vid våra internationellt mest framstående lärosäten för att inte hota den svenska högklassiga forskningen. Regeringen presenterade i propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) en ny modell för resurstilldelning för forskning. Resurser fördelas efter kvalitetsindikatorerna externa medel samt publiceringar och citeringar, vilket gör att både universitet och högskolor kan påverka sina möjligheter till finansiering av forskningen. För att garantera en koppling mellan utbildningens volym och forskningsfinansieringen har varje lärosäte dessutom getts en basresurs om och helårstudent enbart för forskning. Detta har framför allt gynnat de nyare lärosätena. I syfte att utveckla resurstilldelningen för forskning har en utredare haft i uppdrag att lämna förslag på hur systemet med omfördelning av forskningsresurser utifrån kvalitet kan utvecklas. Regeringen avser att återkomma om detta i nästa års forsknings- och innovationsproposition. Utöver detta ser jag inga övergripande skäl att ändra principen om fördelning utifrån kvalitet. Lärosäten som uppnår hög kvalitet har möjlighet att efter prövning få tillstånd att utfärda examina på forskarnivå. Bristande kvalitet ger på motsvarande sätt utslag i form av indraget examenstillstånd. Kvalitetssäkringen av forskarutbildningen har skärpts både i samband med att tillstånd ges och i löpande utvärderingar där möjligheten att utfärda forskarexamina kan dras in för alla lärosäten. Detta lägger grunden för ett högskolesystem som är diversifierat, dynamiskt och satsar på kvalitet. Mindre lärosäten utan egen forskarutbildning kan genom att profilera sig och koncentrera sina resurser uppnå en kvalitet som kan leda till mer resurser och egen forskarutbildning. Min ambition är att det ska bedrivas högre utbildning med högsta möjliga kvalitet över i princip hela , särskilt inom områden av stor betydelse för den regionala arbetsmarknaden. måste svensk forskning bedrivas med inriktning mot högsta möjliga kvalitet och med strävan att konkurrera i internationell toppklass. 29 (S): Jag vill först tacka utbildningsministern för svaret på min interpellation. Frågan är om dagens borgerliga forskningspolitik ger alla lärosäten samma möjligheter att utveckla sin forsknings- och innovationsverksamhet. Jag påstår att den inte gör det. Med den nu förda forskningspolitiken går de stora strömmarna av forskningsmedel till de äldre och stora universiteten. Endast en rännil av forskningsmedlen går till högskolorna och de yngre universiteten. Det allvarliga är att detta leder till att vi får ett tudelat system. Vi får ett A- och ett B-lag bland lärosätena, vilket jag tycker är beklagligt. Det är intressant att ta del av utbildningsministerns debattartikel i och lägga den jämte det svar på interpellationen som utbildningsministern nu ger oss. Då framträder en intressant bild. Med ord målas en bild, men i verkligheten sker något annat. Å ena sidan säger utbildningsministern att det är viktigt med forskning och utbildning i hela landet och att de små högskolorna också är viktiga. De vackra orden betyder inte så mycket om man skapar ett resursfördelningssystem som styr de stora forskningsströmmarna till de äldre universiteten. Som ordspråket säger: döljer sig i detaljerna. Det är inte bara jag som för fram denna kritik; det vet utbildningsministern. Det kom flera repliker på artikeln. , ordförande i styrelsen för skriver: Svårt att förstå . , ordförande för skriver: Att slå ut små lärosäten löser inte högskolans kvalitetsproblem.