prot · GY0970 · 2011-03-10 00:00:00 — Ändå är det många som inte är nöjda med den utbyggnadstakten eller med det mål förnybart som har ställt sig bakom. Man inriktar sig snarare på den planeringsram för vindkraft på till 2020 som har tagit fram. Då ingår havsbaserad vindkraft. Men havsbaserad vindkraft är betydligt dyrare än landbaserad. Därför vill de som står bakom här aktuella motioner se ett kraftigt förstärkt och långsiktigt stöd till den havsbaserade. Elcertifikatssystemet baseras på konkurrensneutralitet mellan olika former av förnybar el. De minst kostsamma ska byggas ut först. Detta är ett mer generellt och kostnadseffektivt system än det som motionärerna föreslår. Dessutom övervägs förändringar i systemet där tanken är att ska ingå i ett system som är exklusivt svenskt. Vi bör alltså avvakta hur det nya systemet kommer att se ut för att sedan bedöma vilka utsikter det finns att möta kraven på ökade subventioner för havsbaserad vindkraft. Låt mig nu gå över till värmemarknaden. Konkurrens är A och O på de flesta marknader. Konkurrensbegränsningar fördyrar varor och tjänster, och rena monopol måste övervakas för att man ska kunna undvika missbruk. Det är därför vi har en elmarknadsinspektion som ska kolla att inte nätmonopolen missbrukar sin ställning, vilket de har beskyllts för i medierna . Också fjärrvärme är eller har betraktats som ett så kallat naturligt monopol. beslutade emellertid regeringen att tillsätta en särskild utredare, , som ska analysera förutsättningarna för att införa ett lagstadgat tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten. Därigenom skulle man skapa förutsättningar för konkurrens också på fjärrvärmemarknaderna. Detta kan bli av stor betydelse för landets fjärrvärmekunder eftersom det finns en rad industrier vars spillvärme skulle kunna distribueras i befintliga nät och bidra till att dels täcka dessas kostnader, dels pressa priserna genom direkt eller indirekt försäljning till konsumenterna. Kan en effektiv konkurrens skapas inom fjärrvärmenäten minskar behovet av myndighetskontroll som man skapar ökade möjligheter att använda spillvärme så att den inte längre gör skäl för namnet. Det finns inget förbud mot att använda kylvatten från kärnkraftverk till fjärrvärme, som påstås i en aktuell motion. Viss spillvärme utnyttjas , och frågan har stötts och blötts . Kalkylerna har inte gått ihop av tekniska skäl kärnkraftverken är inte konstruerade som kraftvärmeverk och ligger medvetet inte nära storstäder. Bygger man ny kärnkraft finns dock möjligheter att effektivt ta till vara spillvärmen för fjärrvärme, vilket bland annat Fortum planerar för i och Helsingforsområdet. Låt mig, fru talman, slutligen säga några ord om den motion som går ut på att staten borde ställa ut lånegarantier för storskaliga investeringar i förnybar energi. I stor enighet har vi i ställt oss bakom ett system för att introducera förnybar energi som vind- och solkraft, vågkraft och småskalig vattenkraft. Och inte enbart för produktion har vi nu förlängt systemet till 2035. får den som levererar förnybar energi till nätet bidrag på utöver marknadspriset. är det betydligt högre belopp än så. Klarar man trots detta inte att presentera kalkyler som håller inför bankernas argusögon är det nog klokt att staten inte utfärdar garantier med skattebetalarnas pengar. (forts. 13 §) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 11 § Beslut om ärende som slutdebatterats AU3 En förnyad arbetsmiljöpolitik med en nationell handlingsplan 20102015 Punkt 1 (Arbetsmiljöarbete i allmänhet) 1. utskottet 2. res. 1 (S, MP, V) Votering: 174 för utskottet 139 för res. 1 36 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 M, 22 FP, 20 C, 18 SD, 17 KD För res. 1: 96 S, 25 MP, 18 V Frånvarande: 16 S, 10 M, 2 FP, 3 C, 2 SD, 1 V, 2 KD Punkt 3 (Forskning med genusperspektiv) 1. utskottet 2. res. 3 (S, MP, V) Votering: 175 för utskottet 139 för res. 3 35 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 M, 22 FP, 20 C, 19 SD, 17 KD För res. 3: 96 S, 25 MP, 18 V Frånvarande: 16 S, 10 M, 2 FP, 3 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Punkt 4 (Arbetsmiljöhänsyn vid offentlig upphandling) 1. utskottet 2. res. 4 (M, FP, C, KD) Votering: 158 för utskottet 156 för res. 4 35 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 25 MP, 19 SD, 18 V För res. 4: 97 M, 22 FP, 20 C, 17 KD Frånvarande: 16 S, 10 M, 2 FP, 3 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Punkt 6 (Skyddsombud) 1. utskottet 2. res. 5 (S, MP, V) Votering: 174 för utskottet 139 för res. 5 36 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 M, 22 FP, 20 C, 19 SD, 17 KD För res. 5: 96 S, 25 MP, 18 V Frånvarande: 16 S, 11 M, 2 FP, 3 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Punkt 7 (Hälsofrämjande arbetsplatser och företagshälsovård) 1. utskottet 2. res. 6 (S, MP, V) Votering: 175 för utskottet 139 för res. 6 35 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 M, 22 FP, 20 C, 19 SD, 17 KD För res. 6: 96 S, 25 MP, 18 V Frånvarande: 16 S, 10 M, 2 FP, 3 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Punkt 10 (Föreskrifter om ensamarbete) 1. utskottet 2. res. 9 (S, MP, V) Votering: 175 för utskottet 139 för res. 9 35 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 M, 22 FP, 20 C, 19 SD, 17 KD För res. 9: 96 S, 25 MP, 18 V Frånvarande: 16 S, 10 M, 2 FP, 3 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Punkt 13 (Lag om sluten kontanthantering i detaljhandeln) 1. utskottet 2. res. 12 (M, FP, C, KD) Votering: 158 för utskottet 156 för res. 12 35 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 25 MP, 19 SD, 18 V För res. 12: 97 M, 22 FP, 20 C, 17 KD Frånvarande: 16 S, 10 M, 2 FP, 3 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 12 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde MJU10 Övergripande miljöfrågor m.m. Punkt 1 (Miljöpolitikens mål) 1. utskottet 2. res. 1 (S, MP, V) Votering: 173 för utskottet 139 för res. 1 37 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 M, 22 FP, 20 C, 19 SD, 16 KD För res. 1: 96 S, 25 MP, 18 V Frånvarande: 16 S, 11 M, 2 FP, 3 C, 1 SD, 1 V, 3 KD Punkt 5 (Terrängkörningslagen) 1. utskottet 2. res. 5 (SD) Votering: 294 för utskottet 19 för res. 5 36 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 97 M, 25 MP, 22 FP, 20 C, 18 V, 17 KD För res. 5: 19 SD Frånvarande: 17 S, 10 M, 2 FP, 3 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Punkt 7 (Täkter) 1. utskottet 2. res. 6 (MP, V) Votering: 267 för utskottet 46 för res. 6 36 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 93 S, 96 M, 22 FP, 20 C, 19 SD, 17 KD För res. 6: 3 S, 25 MP, 18 V Frånvarande: 16 S, 11 M, 2 FP, 3 C, 1 SD, 1 V, 2 KD (S) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 8 (Miljöforskning) 1. utskottet 2. res. 7 (S, MP, V) Votering: 174 för utskottet 139 för res. 7 36 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 M, 22 FP, 20 C, 19 SD, 17 KD För res. 7: 96 S, 25 MP, 18 V Frånvarande: 16 S, 11 M, 2 FP, 3 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. NU11 Vissa immaterialrättsliga frågor Punkt 4 (Det civilrättsliga sanktionsdirektivet) Propositioner ställdes först beträffande utskottets förslag till beslut och därefter i fråga om motiveringen. Förslag till beslut: 1. utskottet 2. res. 3 (MP) Votering: 222 för utskottet 26 för res. 3 62 avstod 39 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag till beslut. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 47 S, 97 M, 22 FP, 20 C, 19 SD, 1 V, 16 KD För res. 3: 1 S, 25 MP Avstod: 45 S, 17 V Frånvarande: 19 S, 10 M, 2 FP, 3 C, 1 SD, 1 V, 3 KD (S) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. (S) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Motiveringen: Godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 4 (S) 3. motiveringen i res. 5 (V) Förberedande votering: 96 för res. 4 18 för res. 5 200 avstod 35 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 175 för utskottet 96 för res. 4 42 avstod 36 frånvarande Kammaren godkände utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:97 M, 22 FP, 20 C, 19 SD, 17 KD För res. 4: 96 S Avstod: 24 MP, 18 V Frånvarande: 16 S, 10 M, 1 MP, 2 FP, 3 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Punkt 7 (Tillsättande av en kommission) 1. utskottet 2. res. 6 (S) Votering: 197 för utskottet 96 för res. 6 18 avstod 38 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 M, 25 MP, 22 FP, 20 C, 19 SD, 17 KD För res. 6: 96 S Avstod: 18 V Frånvarande: 16 S, 13 M, 2 FP, 3 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 13 § (forts. från 10 §) Vissa energipolitiska frågor (forts. NU12) 96 (S) replik: Det är alltid svårt när det blir avbrott jag som var så tänd på vad jag skulle ställa för frågor till före voteringen. Jag vill först fråga hur ni har tänkt nå målet på förnybar energi till 2020 med er inriktning på kärnkraft. Jag lyssnade med stort intresse, men det är möjligt att jag missade det i anförande: Står ni bakom energiministerns utspel om tillsvidareavtal och att pressa elpriser? Det skulle jag vilja veta, för där kanske man skulle kunna hitta en samsyn framöver. När det gäller vårt förslag om en elpriskommission talade jag i mitt anförande om behovet av en bred samsyn, ett grönt kontrakt där vi gör upp tillsammans för en bra och fungerande energipolitik . Jag undrar hur ser på den möjligheten. 97 (KD) replik: När det gäller frågan om vi står bakom inriktningen till 2020 med vår inriktning på kärnkraft, som väljer att uttrycka det, vill jag säga att vi står bakom inriktningen. Men vi i anser också att det är väldigt viktigt att den viktigaste klimateffekten, nämligen koldioxidutsläppen, kan bemästras. Kärnkraften är en koldioxidfri produktion av elektricitet, så det finns inget som helst motsatsförhållande i detta. Energiministern har sagt väldigt många saker; jag vet inte exakt vad syftar på här. Vi står bakom regeringens politik. Har energiministern sagt något som inte är förhandlat eller förankrat inom regeringskretsen och de andra partierna finns ju möjligheten att vi kan bli överens om det om det är kloka utspel. Jag vet inte vad som åsyftas. När det gäller överenskommelser är det en väldigt viktig sak, och diskuterade vi här den överenskommelse som finns på allianssidan när det gäller energipolitiken och hur värdefullt det skulle vara om vi kunde hitta en blocköverskridande överenskommelse och vilken stabilitet detta skulle skapa för svensk basindustri och för svenska investeringar över huvud taget. Det är någonting som jag, mitt parti och övriga partier inom Alliansen i allra högsta grad förespråkar. När nu Socialdemokraterna verkar få en ny partiledare hoppas jag att det blir en situation när man kan börja titta framåt, för skulle vi klara av en sådan långsiktig blocköverskridande överenskommelse på energipolitikens område är det ett mycket viktigt bidrag för en långsiktig positiv välfärdsutveckling i vårt land. 98 (S) replik: pratar om kärnkraften som en lösning på klimatfrågan, om jag ska tolka vad han säger. Men om ni tänker att det ska byggas ett antal nya reaktorer är det . Det är ju nu och framöver som vi behöver satsa på förnybar energi. Det tror jag att vi är överens om. Är det en kärnkraftsinriktning vi ska ha är risken att penningarna försvinner dit och inte satsas på det förnybara. För att nå målet , och, vilket jag tror att vi är överens om, ett fossilfritt samhälle, behövs det en rejäl satsning på förnybar energi, inte minst vindkraften och den potential som finns där. Av det jag har läst i tidningen som gått har jag förstått att energiministern har sagt att hon vill se över hur elpriserna kan pressas och att tillsvidareavtalen bör ses över. Man kanske kan ta bort dem på något vis. Till exempel skatteväxling var hon inne på också. Det tycker vi är intressant. Det skulle jag vilja höra lite mer kommentarer om från sida. När det gäller en elpriskommission eller en diskussion om bred samsyn framöver tror jag att vi behöver lyfta oss i nackskinnet lite grann som politiker och se möjligheten att gemensamt hitta lösningar på framtidens energipolitik. Hur ska vi kunna leverera ett överskott av el året runt till exempel och hur kan vi ha bra elpriser ? Det är någonting vi alla kan ta med oss vidare i diskussionen. 99 (KD) replik: När säger att det skulle försvinna penningar till kärnkraften är det inte statens pengar, såvida inte betraktar alla pengar som statens och att vi egentligen ska kontrollera vart investeringarna går. I övrigt finns det inget sådant samband över huvud taget. Om man vill sänka energiskatterna kan man absolut göra det. Då ska vi komma ihåg att det finns ett incitament för att skapa hushållning och sparande i de energiskatter som vi har. Vill man sänka skatten försvinner den ju inte för att man tar den från en del av kedjan och lägger den till en annan. Den finns ju kvar. Ska det vara statsfinansiellt neutralt, vilket jag uppfattade energiministerns utspel som, finns det självklart möjligheter att titta på detta. Men det finns inget hokus pokus som innebär att om man tar bort en skatt från konsumentledet och lägger över den på produktion har den därmed försvunnit. Den styreffekt som uppstår är att man försvårar investeringar i de energislag som man beskattar. Eftersom vi vet att det är utbudet av elektricitet som egentligen är det som sätter priset på lång sikt är det en döbelnsmedicin. Om vi beskattar nyinvesteringar i produktion kommer det icke i långa loppet att leda till lägre elpriser. Jag tror att man skulle behöva studera den här frågan väldigt noggrant innan man tog fram någon sorts beslutsförslag till . 100 (FP): Jag kan börja med att ansluta mig till näringsutskottets ordförande och hans förtjänstfulla genomgång av motionsbetänkandet. Jag ska själv uppehålla mig lite mer vid de kommentarer som har kommit från talarna . Energipolitik är egentligen den del av politiken som passar sällsynt dåligt för en politisk debatt, alltså partipolitiska överväganden. Där borde förnuftet råda från början till slut. Med det sagt får jag komma till att jag inte har kunnat underlåta att fundera lite på det som har sagts i talarstolen av oppositionen tidigare. Det jag kan konstatera är att oppositionen samstämmigt, fast från lite olika utgångspunkter, klagar på elpriserna. Vi har alla anledning att vara väldigt noggranna med den diskussionen, men detta har de själva varit med och skapat, herr talman. Om vi tittar på elpriset ser vi att är skatter. Det är energiskatter och elskatter som den S-ledda regeringen tidigare ständigt höjde. Konsumenterna har fått en tredubbling av skattedelen i elpriset som socialdemokratiska regeringar har varit med och genomfört. är rörligt pris, vilket direkt påverkas av till exempel nedstängd och avstängd kärnkraft i . Vi behöver inte ens gå in i den diskussionen. Jag bara konstaterar att det är så. Lägg till de 20 kanske 30 miljarder som svenska staten fick betala i böter till kraftägarna för att vi gjorde detta så inser man, precis som föregående talare sade, att det inte finns något hokus pokus. Det här läggs på skattebetalarna. Ja, de kommer att höjas. Det ska vi väl vara ärliga med när vi pratar om förnybart. Det kommer att krävas gigantiska satsningar på just de i olika delar för att kunna ta hand om till exempel den vindkraft som ibland ska in i nätet. Den gamla nätnyttomodellen som S tog fram har dessutom havererat och får vi skaffa fram en ny. Vi får se vad den innebär. Det positiva med den nya modellen är åtminstone, herr talman, att man kan se priserna i förväg och inte i efterhand som förut var fallet. Jag kan bara konstatera att med oppositionens politik skulle samtliga dessa delar av elpriset höjas ännu mer och det ganska rejält, mycket på grund av en uttalad ambition att stänga av den svenska kärnkraften. Man lägger in en brasklapp, när så är möjligt. Men då får vi ju tillbaka den gamla låsningen som hela energisektorn har lidit av. Man lägger som en dödmanshand över en hel produktionssektor som står för av den svenska elproduktionen. Det här går inte ihop. Oppositionens politik går inte ihop. Man låtsas dessutom som om det inte är deras egen politik som har försatt i den här situationen som konsumenterna nu befinner sig i. Som tur är har vi en alliansregering som tar tillväxt, välfärd och miljö på allvar. För uppgradering och modernisering av den svenska kärnkraften ser det betydligt bättre ut för framtiden. tog också upp vindkraften i sig i Margate i . Det är som där gör världens största havsbaserade vindkraftsanläggning. Jag tycker att det är bra. Jag ska själv åka dit och titta på den om ett tag. Men talesman glömde att de i ska bygga 25 nya kärnkraftverk, vilket är en gigantisk satsning. Hon glömde att säga det. Vad gäller vindkraften har vi haft frågan om det kommunala vetot uppe på lite olika sätt. Det är också en viktig fråga. Det här är, herr talman, för många människor den sista utvägen att inte få sin närmiljö, sin boendemiljö, förstörd av felplacerade, skulle jag vilja säga, vindkraftsfabriker som upplevs som ett stort problem för dem som får dem alldeles intill sig. Vi står inför gigantiska investeringskostnader för att vindkraftselen ska kunna omvandlas och föras ut på nätet. Dessutom behöver vi, som alla vet, lika mycket reglerkraft för att kompensera när inte vindkraften kan leverera. Det finns också något lite konstigt i oppositionens hela politik, därför att å ena sidan, herr talman, är vindkraften det bästa vi någonsin har gjort. Den levererar så mycket att det snart är av all den el vi förbrukar i . Det låter lite grann så. Å andra sidan är vindkraftsvetot ett så stort problem att ingenting byggs, och det är så synd om vindkraftsenergiföretagen. Det går inte ihop, inte ens i den här delen av deras energipolitik. Jag tror att jag stannar där och nöjer mig med att konstatera att vi har lite olika syn på energipolitiken. Vi får säkert nöje av att bryta åsikter även framöver. 101 (V) replik: Ja, , förnuft borde råda. Det tycker jag var väldigt skojigt att höra. Det var egentligen det enda som jag kunde ställa upp på borde råda. Resten var faktiskt en hel del missuppfattningar eller rena felaktigheter. Kraftnätet blir dyrare på grund av introduktion av vindkraft, sade . Kraftnätet blir dyrare därför att det inte är upprustat . Det behöver en rejäl upprustning. Vi har flaskhalsar i systemet som behöver åtgärdas, och vi behöver bygga ut det när vi också ska verkställa regeringens planer om mer kärnkraft. Det är sanningen. Avvecklingen av kärnkraften då menar vårt avvecklingsförslag skulle ge högre priser. Sanningen är, och man bör ju hålla sig till hela sanningen, att vi säger att kärnkraften ska avvecklas i den takt vi kan ersätta den med förnybar energi. Det gör vi mot bakgrund av att vi anser det viktigt att inte utsätta marknaden för brist på elleveranser och att vi har balans i våra kraftnät. Kärnkraftens vara eller inte vara är inte lösningen på den bristsituation vi upplever . Enda sättet att komma till rätta med den är energieffektivisering och utbyggnad av förnybar energi. Här blir jag förvånad när ni vill avveckla stödet till solvärme. Är det linje? 102 (FP) replik: Den senaste uppdateringen där vi alla kunde ta del av samma siffror och resonemang skedde vid utskottets internat när från redogjorde för kommande investeringar. Enligt honom, enligt alla de rapporter jag har tagit del av, är det mest på grund av vindkraften och annan förnybar el som ska föras på våra svenska stamnät, till exempel elnät. De behöver också omvandlas. Näten är inte det enda som behöver byggas om utan det behövs andra saker också. Vi kommer inte runt det. Så är det. säger att kärnkraften ska avvecklas så fort som möjligt. Det är det besked vi får från oppositionen. Delar av oppositionen, , vill helst lägga ned kärnkraften innan det egentligen är möjligt. Resten av oppositionen hävdar åtminstone att det ska finnas andra alternativ. Då är vi tillbaka i samma tänkande som har fått den en gång så framgångsrika svenska kärnkraften vilket den återigen börjar bli och är att utsättas för en dödmanshand över hela tekniksektorn. Man vill inte uppgradera, och det finns inte något incitament för att modernisera. Studenter söker sig inte till dessa utbildningar. Det går inte att få personal till exempelvis granskande myndigheter. Det är viktigt att det finns en tillräckligt hög utbildningsnivå så att granskande myndigheter kan göra sitt jobb. Det är inte alls oviktigt. är beroende av vattenkraft och kärnkraft för välfärden, för jobben och för miljön. Det är samspelet mellan dessa som oppositionen väljer att bortse från. Det blir en fantasiprodukt. 103 (V) replik: Så fort som möjligt vill avveckla kärnkraften, säger . Det är inte sant. Vi har sagt i den takt vi kan få in förnybar energi. Om vi ska hålla på i den takt som sker nu kommer det dess värre att ta oerhört . För att få en uppgradering av kärnkraft behövs ett regeringsbeslut. Det är upp till regeringen att fatta beslut, inte . Mandatet ligger på regeringen . Sedan kan jag ha en åsikt huruvida det ska ske eller inte. Jag ställde en konkret fråga om solvärme. I regeringspropositionen föreslås faktiskt en utfasning . Menar att solvärme kan stå på egna ben? Dessutom föreslås en utfasning av satsning på biogaser under anslaget Energiteknik med helt slut . Är det också i enlighet med era ambitioner för att få en fossilfri flotta? Det är två konkreta frågor. 104 (FP) replik: Jag kommer inte runt detta: Faktum kvarstår att i den takt förnybar energi kan införas ska kärnkraften avvecklas. Avvecklingshotet kvarstår för en hel bransch. Det kommer vi inte ifrån. Så är det. Då hämmas hela den teknikutveckling som annars hade kunnat ske inom bränsledelen, inom bygget av kärnkraften och inom de processer som styr och utbildning för alla runt omkring. Jag vet att inte har någon mer replik, men jag konstaterar att inte med ett ord har berört skatternas inverkan på elpriset ((V): Jag fick ingen fråga.) Jag anförde detta tidigare i mitt anförande. Elpriset tycks inte vara lika intressant som skilda små delar av elproduktionen eller den viktiga delen av kärnkraften. Vad gäller biogasen vet likaväl som jag att det kommer en sammanhållen biogasstrategi som vi alla ser fram emot. Själv kör jag biogasbil , och därför hoppas jag mycket på denna strategi. 105 (MP) replik: Att satsar på kärnkraft och kolkraft i andra länder är inte något som kan anklagas för. Det är en situation jag beklagar mycket. Vi har tyvärr aldrig fått vara med och styra energipolitiken. Därför är jag nyfiken på att fråga på vilket sätt hon menar att ny kärnkraft skulle ge billig el. På vilket sätt skulle ny kärnkraft vara en lösning på den situation vi har upplevt två vintrar i rad med höga elpriser? 106 (FP) replik: kanske inte har varit med i så länge, men har varit med i . Den föregående socialdemokratiska regeringen styrde bland annat med hjälp av . Då var bland annat frågan om ägardirektiv för uppe. Under den tiden gjordes de gigantiska investeringarna i bland annat tysk brunkol. Det var inte bra. Det klagade vi på. Vi sade att inte höll sig till direktiven utan borde ha gått till . Det var investeringar på redan på den tiden. Då klagade vi, men då sade inte någonting. När till slut klagade gjordes ägardirektivet om enligt anvisningar. Det är de gamla ägardirektiven. Man fortsatte med kolkraften, investeringar i , att flytta på byar och så vidare. Jag är inte särskilt imponerad av track record när det gäller att påverka miljöpolitiken när det finns en reell möjlighet och chans.