prot · GY0970 · 2011-03-10 00:00:00 — Tittar vi vidare på Ipredlagstiftningen menar vi att vi här har ytterligare ett exempel på att lagstiftningen går väldigt långt när det gäller att ge sig på enskilda människor på ett sätt som i slutändan riskerar att innebära att det blir väldigt svårt att följa de här lagarna. Man går också lite vid sidan av den vanliga vägen när det gäller rättskipning. Ipredlagen ger privata företag möjlighet att mer eller mindre ge sig på människor som man anser har kopierat saker som de inte bör göra och begära ut deras uppgifter. Vi riskerar att få en situation där dessa privata bolag kan ge sig på enskilda människor och kräva dem på skadestånd med hotet att annars dra dem inför rätta, vilket gör att de löper en risk att också få betala rättegångskostnader. Det här är inte en rimlig åtgärd för att komma åt det problem som man pekar på. Tvärtom bör detta förändras. Det finns ingen anledning att låta den här lagstiftningen fortsätta gälla. bör ta initiativ för att se hur vi kan få en lagstiftning som gör att Internetanvändares integritet och rätt till privatliv i stället kan stärkas i den svenska lagstiftningen. har ett antal sypunkter när det gäller hur man hanterar de här immaterialrättsliga frågorna och menar att det är förändringar som behöver göras för att värna människors integritet men också för att se till att de möjligheter som Internet faktiskt erbjuder också kan nyttjas på ett sätt som är bra och som främjar att vi kan sprida material på det sätt som Internet gör det möjlighet att göra. Det är också så att det förekommer ytterligare förslag i den politiska debatten, inte så mycket i men vi bör hålla ögonen öppna så att det inte börjar hända saker som gör att man drar det här ännu längre när det gäller integritetskränkningar. I har det förekommit förslag, som har avvisats än så länge, om att man ska införa förbud för dömda fildelare att över huvud taget använda Internet. Den typen av diskussioner tycker jag är mycket obehagliga. Jag menar att vi bör se till att från sida vara väldigt tydliga med att vi i stället väljer att stå upp för integritet och rätten till ett privatliv och avvisa alla typer av förslag som försöker dra den här lagstiftningen i ytterligare repressiv riktning. Där tänker jag avsluta mitt anförande i den här debatten och yrkar alltså bifall till den reservation som har nummer 3 och handlar om Ipredlagen. 23 (V): Det vi ska debattera och votera om är motioner från allmänna motionstiden rörande immaterialrättsliga frågor. I betänkandet finns patentfrågor, frågor om fildelning och en hel del andra immateriella frågor. Jag kan också konstatera att när det gäller EU-patenten har vi tagit ett stort steg framåt. Förhoppningsvis kan vi se en lösning, åtminstone mellan de 25 EU-länder som har påbörjat en process där vi kan få en enhetlig behandling av EU-patent. Det ser jag fram emot. Sanktionsdirektivet och fildelning är en fråga som vi har behandlat här i vid ett flertal tillfällen. Vi hade en stor och lång debatt när den nya lagstiftningen trädde i kraft . ståndpunkt har inte förändrats utan jag kommer att delvis upprepa det jag har sagt tidigare och även det jag sade när vi behandlade immaterialrättsliga frågor här i kammaren. Låt mig också konstatera att rätten att kommunicera fritt mellan varandra är grundläggande för civilisationens framsteg. Det är också en förutsättning för alla de tekniska framsteg som har gjorts. Att kunna kommunicera fritt med varandra privatpersoner emellan, att kunna dela med sig av sina egna erfarenheter till andra är en grundläggande förutsättning när vi pratar om mänskliga fri- och rättigheter. Det här kan vi också konstatera har varit ett hot historiskt sett mot den rådande maktordningen i samhället. Auktoritära regimer har alltid historiskt sett försökt att begränsa möjligheterna för människor att fritt kommunicera med varandra. Vi ser det i och , där auktoritära regimer, diktaturer, på olika sätt försöker begränsa människors rättigheter och möjligheter att kommunicera med varandra genom lagstiftning, genom att stänga ned telekommunikationsmöjligheter och så vidare. Det är givetvis ett hårt slag mot de mänskliga fri- och rättigheterna. Fildelning är en del av det. Låt mig nu här också klart och tydligt säga att vi är för fri fildelning mellan privatpersoner. Det har att göra med rätten till en skyddad sfär att kunna kommunicera med varandra i. Men vi säger att vi värnar om upphovsrättsinnehavarens rättighet att få ersättning för sitt arbete. Det är en väldigt tydlig distinktion mellan den privata sfären och upphovsrättsinnehavarens rätt till ersättning. Vi har lagt fram förslag, jag ska inte säga att det är heltäckande men det är åtminstone förslag till hur man skulle kunna lösa detta. Historiskt sett har vi löst det. Vi kan låna böcker på bibliotek, vi kan låna filmer och vi kan låna cd-skivor utan att upphovsrättsinnehavaren går miste om sin ersättning. Det är mer en fråga om teknik och om man vill lösa den delen. När det gäller den personliga integriteten är det oerhört viktigt att vi värnar och är uppmärksamma på vad som sker i vår omvärld. Det är inte bara sanktionsdirektivet och den lagstiftningen utan det är också all övrig lagstiftning som har genomförts som inskränker den personliga integriteten. Vi kommer att behandla datalagringsdirektivet under . Det är också ett steg. Var och en för sig kan man säkerligen försvara de lagarna utifrån de hot vi står inför, men lägger man ihop allt det som sker kan jag konstatera att det är ett hot mot den personliga integriteten. Våra utrymmen att fritt kunna tala och kommunicera med varandra minskar. Det är väldigt allvarligt. I och med detta yrkar jag bifall till reservation 5. 24 (KD): Det är väl ingen överdrift att säga att det går väldigt bra för . Vår ekonomi i förhållande till jämförbara länder i har till och med gått mycket bra. Tillväxten kommer upp mot kanske . Det är klart att regeringens och politik har varit väldigt viktiga för hur ekonomin har fungerat under den finansiella krisen och har spelat en viktig roll för den snabba ekonomiska återhämtningen. Men det finns också underliggande faktorer som är väldigt viktiga. Svenska ekonomiska framgångar och vårt rykte som välfärdsbyggare vilar nämligen på till exempel kunskap och innovationskraft. För att behålla denna utvecklingskraft är det väldigt viktigt att vi också utvecklas som sådana. Här spelar skola, högskola och forskning väldigt centrala roller, men det gäller också försvaret av immateriella rättigheter. Detta försvar är nödvändigt för att vidmakthålla en hög grad av nyskapande och innovativ verksamhet. De nio motioner som kammaren har att ta ställning till har i huvudsak kommit till för att motionärerna anser att rättigheter till patent, upphovsrätt och kanske också design och varumärken inte har ett fullgott skydd. måste en avvägning göras mellan rättighetshavarnas intressen och olika användarintressen. Denna avvägning är inte given, och den ifrågasätts i ett par motioner. När vi som lagstiftare gör avvägningen mellan olika intressen på detta område är det väsentligt att inte rycka undan mattan för den innovations- och skaparkraft vars betydelse alltså inte kan överskattas. Det gäller också det konstnärliga området. Upphovsrätten är för många utövare utkomstens själva förutsättning. En visar att varumärkesförfalskade och piratkopierade varor säljs i internationell handel till ett värde av mer än . Den internationella handelskammaren, ICC, har kommit med en kompletterande rapport som inkluderar också inhemskt producerade och konsumerade förfalskade produkter, digital piratkopiering med mera. I denna rapport är omsättningsbeloppen ännu mer svindlande. De beräknas till . Detta handlar om miljoner arbetstillfällen som står på spel . I en av de nio motioner som kammaren har att ta ställning till i detta sammanhang förespråkas att staten ska bli mer aktiv när det gäller att beivra brottet patentintrång. Kravet i patentlagen på att åtal endast får väckas av allmän åtalare, som det heter, om åtal av särskilda skäl är påkallat från allmän synpunkt bör tas bort, sägs i denna motion. I en annan motion anförs att regeringen bör se över det nuvarande patentsystemet i dess helhet. Mot bakgrund av det jag sade kan sådana här förslag te sig motiverade. Som motionärerna har kunnat konstatera har utskottet heller ingen annan uppfattning vad gäller behovet av ett väl fungerande patentsystem det är själva vägvalet och kostnaderna som gör att vi drar olika slutsatser. deltar både aktivt och konstruktivt i de förhandlingar inom EU som syftar till att skapa ett EU-patent och inrätta en enhetlig europeisk patentdomstol. Som alla är medvetna om skulle ett EU-patent göra det möjligt att med en enda ansökan få ett patent godkänt för hela EU. Vi vet i utskottet att detta är på gång. Det fördjupade samarbete som bidrog till att ta initiativ till verkar nu ha goda förutsättningar att resultera i en överenskommelse som kommer att kunna göra skillnad. Det blir i praktiken de trilskande länderna som kommer att sitta med svartepetter. Rättvisan har ibland sina poänger. I en annan motion efterlyser man förbättrad lagstiftning för att motverka piratkopiering. Både i svensk grundlag och i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna är upphovsrätten och rätten till immateriell egendom skyddad. På detta har följt EU-direktiv som har lett till lagändringar i medlemsstaterna, och genomförandet av dessa lagändringar granskas . har det förekommit förhandlingar om ett internationellt handelsavtal med åtgärder mot piratkopiering och varumärkesförfalskning ACTA-förhandlingarna. Ett avtal mellan EU och en rad andra länder blev klart och ska undertecknas och ratificeras. Det är alltså på internationell nivå man bäst kommer åt det växande problemet med piratkopiering, varför utskottet menar att det saknas anledning för att göra något uttalande i enlighet med yrkandena i bland annat motion 2010/11:N338. När det gäller fildelning och lagring av information om Internetanvändares trafik kvarstår motsättningarna mellan alliansregeringens partier och framför allt och . Att som föreslås i kommittémotionen från ställa krav på att fildelning för privat bruk avkriminaliseras innebär ju att man helt sonika berövar upphovsrättsmännen eller upphovsrättskvinnorna den rätt lagstiftaren tillförsäkrat dem. Utskottet kan inte heller gå med på att ska omförhandla det berörda EU-direktivet, det så kallade Infosocdirektivet. Motionärernas förslag att Internetoperatörer inte ska få lagra information om enskilda Internetanvändares trafik måste också avvisas eftersom det strider mot datalagringsdirektivet. Genomförande av detta direktiv förbereds av justitieutskottet, och det finns ingen anledning för att i detta läge göra något särskilt uttalande. som jag nu yrkar avslag på samtliga nio aktuella motioner vill jag återigen betona att avslagen inte innebär att utskottet ser ansträngningar att förbättra skyddet för immateriella rättigheter som obehövliga. Kommer de ansträngningar som företas inom regering, riksdag och inte att leda till avsett resultat, herr talman, finns det säkert anledning att återkomma. 25 (M): Vad är rättigheten värd om den inte kan värnas? Det kan tyckas vara en ganska viktig och allmängiltig fråga i många sammanhang, men den är kanske synnerligen aktuell när vi debatterar dagens betänkande. Bakom den spännande titeln frågor döljer sig viktiga ämnen som patent och upphovsrätt. Motionerna spänner över patenträttsliga frågor, åtgärder mot piratkopiering, fildelning och det civilrättsliga sanktionsdirektivet. I grunden handlar allt detta om svenska entreprenörer, småföretagare, formgivare, musiker och författare. Det handlar om hur man ska kunna förverkliga sina idéer och sin kreativitet och hur man ska kunna omsätta dem i lönsamhet. Det handlar om hur svenska företag ska kunna startas, växa och fortleva och hur ska kunna hävda sig på en global konkurrensutsatt marknad. Det är lätt att säga att man är för upphovsrätt och immaterialrätt, men det är inte lika lätt att sätta kraft bakom orden. blir immaterialrättsfrågorna allt viktigare brott mot immaterialrätten utgör ett allt större hot mot svenska företag och svenska entreprenörer. har frågorna mest kommit att handla om piratkopiering på nätet och olaglig fildelning. Det är ganska naturligt eftersom detta är den fråga som kanske mest har kommit att beröra gemene man i vardagen. Ofta är det först när frågorna flyttar in i våra egna vardagsrum som de verkligen ställs på sin spets. är de skapande branscherna en oerhört viktig del av det som kan växa i människor som inom tjänstesektorn, musikindustrin, filmskapandet och författandet ser till att vi växer som nation och att vi får inkomster och arbeten i vårt land. Upphovsrättsfrågorna på Internet handlar mycket om hur dessa så viktiga branscher både ska kunna överleva, leva och växa, men de handlar också om var gränsen går i den andra ändan på konsumentsidan. De handlar om integritet och övervakning, ny teknik, nya möjligheter och nya prövningar. De handlar om mitt och om ditt. Många av motionerna i betänkandet rör också upphovsrätten på Internet, men immaterialrättsområdet rymmer så mycket mer. Jag tänkte därför, herr talman, i mitt anförande fokusera lite mer på dessa andra områden. För sedan besökte jag möbelmässan här i och träffade där såväl upprörda som uppgivna företagare. Svensk möbelindustri tappade, liksom annan industri, under finanskrisen men är nu på väg upp igen. På grund av den svaga svenska kronan minskade inte möbelexporten 2009, medan importen sjönk . När den svenska kronan nu åter stärks resulterar det i ökad import medan exporten ligger still. Största importlandet är , som svarar för en femtedel av all svensk möbelimport. Denna ökning har medfört en tilltagande spridning av kinesiska kopior av svenska och europeiska designprodukter. Tala om den frustration man känner på nere i över detta! Deras , i aluminium och rostfritt stål, slog världen med häpnad när den presenterades 2004. Den vann såväl svenska som internationella priser och var resultatet av en lång och mödosam utvecklingsprocess. efter presentationen kunde ägarna till se sin stol i en monter på en möbelmässa i . En exakt replika presenterades av ett kinesiskt företag för en bråkdel av det svenska priset. Jag nämnde Blå Station, men jag skulle precis lika gärna ha kunnat prata om Swedese, och Offecct, eller om det svenska glasriket, om modeindustrin eller om våra duktiga industridesigner. Den svenska möbelbranschen tar nu egna initiativ för att stävja piratkopieringen. Man är bland annat medskapare till ett etiskt råd bestående av jurister, dit företag ska kunna vända sig om de anser att deras möbel har blivit kopierad. Genom att publicera uppgifter om piratkopiering hoppas man på en självsanerande effekt. Man har också tagit fram nya avtalsmallar där immateriella frågor och piratkopiering är prioriterat allt för att förtydliga rättighetsaspekterna och underlätta för den enskilde designern respektive möbeltillverkaren. Olika branschinitiativ av den här typen är både bra och nödvändiga. De visar också på den väldigt besvärliga situation som man på många håll befinner sig i. Grunden i immaterialrätten handlar också om att rättighetsinnehavare själva ska ha möjlighet att bevaka sina rättigheter och sedan kunna agera civilrättsligt. Men politiken måste lägga grunden. Som nämnts här från talarstolen känner inte immaterialrätten några nationsgränser. Den nationella lagstiftningen, som ständigt sätts på prov, är otillräcklig och kommer alltid att vara otillräcklig. Det internationella och globala samarbetet är nödvändigt. En av de stora stötestenarna har varit den om ett gemensamt EU-patent, och det är ingen ny fråga. Den har diskuterats . infördes ett Europapatent som innebär att ett europeiskt patent ska omvandlas till nationella patent i varje medlemsstat. Det är en både kostsam och besvärlig process. En expertrapport beställd av visar att om man vill ha ett patent giltigt i hela EU är årsavgifter och översättningskostnader upp till femton gånger så höga som för ett amerikanskt patent. Totalt uppskattar man att bristerna i patentsystemet kostar europeiska företag . tillhör den absoluta världstoppen i antalet tagna patent. Nuvarande regler försvårar avsevärt för de svenska företagen. Höga kostnader och ett otryggt rättsläge stänger i princip ute små och medelstora företag helt från att söka patent för den europeiska marknaden. Likaså försvåras avancerad forskning vid högskolor och universitet. Ett stort och viktigt steg mot ett gemensamt EU-patent togs under det svenska EU-ordförandeskapet. Man kom då överens om gemensamma riktlinjer som innebär att man genom en enda ansökan får ett patent som gäller i hela EU en marknad om 500 miljoner människor. För detta betalar man en enda årsavgift i stället för en för varje land. Det var därför oerhört glädjande när godkände det fördjupade samarbetet om ett gemensamt EU-patent. kan 25 av EU:s 27 medlemsländer gå vidare med att skapa ett enhetligt patentskydd. Bara och står utanför och får nu känna konsekvenserna. Det enda som återstår är ett formellt beslut just på konkurrenskraftsrådet om att inleda samarbetet. Därefter kommer kommissionen att ta fram exakta förslag på hur det hela ska genomföras. Förhoppningsvis kan även den tidigare nämnda stötestenen om en europeisk patentdomstol lösas. Ett annat viktigt ben är det väldigt omdiskuterade ett nytt internationellt handelsavtal med åtgärder mot piratkopiering och varumärkesförfalskning. förhandlingar blev det klart . Stora delar handlar om utbyte av information och tekniskt bistånd, men det innehåller också viktiga förändringar i förhållande till dagens situation. Den rättsliga regleringen i ACTA bygger på , men då TRIPS kräver att tullen ska kunna ingripa endast vid import omfattar ACTA även export. Ett betydligt större ansvar läggs därmed hos de länder varifrån många piratkopior har sitt ursprung. En annan viktig skillnad är att polis och åklagare nu får möjlighet att ingripa utan angivelse av målsägande. Men det sker även mer som är värt att uppmärksammas. För att förbättra information och statistik relaterad till piratkopiering och varumärkesförfalskning har 2009 etablerat ett observatorium. Syftet är också att identifiera och sprida best practice på området och även att ha ett informationsutbyte med den privata sektorn. Till detta ska läggas att har tagit initiativ till en frivillig uppförandekod för handelsplatser på Internet, till exempel Blocket, E-bay och andra, med syfte att hitta tekniska lösningar för att minska handeln med piratkopierade varor. Svenska innovativa företag kan nu se fram emot påtagliga fördelar, med bättre patentskydd, lägre kostnader och klara regelförenklingar. Små och medelstora företag får nya möjligheter till skydd som på grund av kostnaderna i praktiken varit omöjligt. Det vi nu ser är flera politiska genombrott som avsevärt förbättrar villkoren för svenskt företagande. Jag vill med detta yrka bifall till näringsutskottets förslag till beslut i betänkandet. (forts. 9 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 26 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa socialminister , statsrådet , statsrådet , statsrådet och statsrådet välkomna till dagens frågestund. Socialminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt ansvarsområde. 27 (S): Jag riktar mig till statsrådet . Förre skattedirektören har ett utredningsuppdrag åt regeringen när det gäller att se över bland annat en ny länsindelning. Han har rest mycket i landet, och vi har fått information. pågår en regionaliseringsdiskussion ute i landet bland politiker från samtliga partier. På något sätt hänger inte de processerna ihop. Det finns en stor frustration när det gäller hur länsindelningen och regionindelningen ska fungera. Det kan väl inte vara så att vi ska hamna i en situation där vi har en länsindelning och en landstingsindelning? Jag skulle vilja att statsrådet kunde redogöra för vad regeringens tankar är om hur detta ska fungera och var det ska landa. När ska detta vara på plats? 28 Statsrådet (KD): Tack för frågan! Det är korrekt att har ett uppdrag att i första hand utreda hur staten ska organisera sig på regional nivå. Vi vet att alla myndigheter har olika typer av regionala organisationer. Det finns bara två myndigheter som är kvar på länsnivå, nämligen polismyndigheterna, som också utreds i särskild ordning, och länsstyrelserna. uppdrag är att försöka finna en ändamålsenlig statlig organisation som är framåtsyftande och effektiv. har också till uppgift att särskilt föra samtal med de regioner som för sedan förde fram en ansökan om att bilda just regioner, norra och . Han är också öppen för att samtala med och stödja de regioner som för diskussioner runt om i landet i övrigt. Tanken med uppdrag är framför allt att ta itu med den statliga organiseringen. har sagt att om man ska påverka hans förslag bör man framföra sina tankar på hur man vill lösa frågan i regionerna eller senast . Det är det budskap han har framfört. 29 (S): Tack för svaret! Min indikation när jag är ute i landet och lyssnar och pratar regionfrågor är att man tycker att det kommer dubbla signaler från regeringen. Det gäller bland annat länsindelningen och den statliga verksamheten. Sedan vill man ha någon form av tydligare besked från regeringen om vad regeringen förväntar sig av regionaliseringen. Den har gått i stå på många ställen. Man vet inte riktigt hur man ska hantera frågan och hur gränserna ska gå. Det här är visserligen kopplat till utredning, men mycket av diskussionen känns som en moment 22-situation där man väntar in varandra. är bekymrad över vad regionerna ska göra, och regionerna väntar på och tiden går. Om det ska ske någon förändring från nästa mandatperiod är tiden knapp. Har statsrådet någon idé om hur man kan skynda på processen? Kommer regeringen att bli tydligare så att processerna hålls ihop så att organisationen blir bra för när det gäller både staten och den regionala indelningen i landet? 30 Statsrådet (KD): Regeringen har sagt att vi vill ha ett underifrånperspektiv. Vi vill att kommun-, region- och landstingspolitiker ska samla ihop sig och lägga fram förslag om hur de vill lösa sina regioners förutsättningar för framtiden. Min uppmaning är att de ska samla ihop sig. Om staten ska diktera hur landstingsindelningen ska se ut blir det lätt ett uppifrånperspektiv. Jag vill uppmana alla aktörer att vara på alerten och själva lägga fram förslag. Det är det bästa. Förslagen kan sedan samköras med utredning. Regeringen vill avvakta det arbetet och vill ge regionerna en chans att själva formulera sina egna framtidsönskemål. Vi uppmanar dem att föra dessa samtal och ta sig an det regionala ledarskap som krävs för att samla ihop sig runt lösningar som passar just deras regioner. Det är det budskap vi har gått ut med, och det står jag fast vid. 31 (MP): Jag vill ställa en fråga till infrastrukturminister . Det är glädjande att statsrådet att döma av ett uttalande har tagit till sig vad vi gröna länge har arbetat med och vad verkligheten med all önskvärd tydlighet visar, nämligen att mer pengar behöver satsas på järnvägen så att tågtrafiken ska fungera. Även konstaterar i en ny rapport att det behövs 2 ½ till mer jämfört med vad regeringen nu satsar för att lösa de akuta problemen. Ministern säger till medierna att hon driver kravet i de pågående förhandlingarna om vårens tilläggsbudget och höstbudgeten. Hur mycket ytterligare vill ministern satsa på järnvägen, på vilka projekt och när? Föreslår ministern även att medel ska omprioriteras, och varifrån ska de i så fall tas? 32 Statsrådet (M): Tack, , för din fråga! Som alla förstår är det inte någon som budgetförhandlar i medierna eller i kammaren. Vi har ändå en viss gång. Den situation vi ser på järnvägen är inte bra, varken för resenärer eller för dem som behöver transportera gods.