prot · GY0973 · 2011-03-16 00:00:00 — Beskedet vi då fick var att det skulle kosta ungefär 2 500 per taxibil. Jag har också vid ett flertal tillfällen diskuterat denna fråga med taxichaufförer som jag har åkt med. Samtliga har uttryckt sin förvåning över att detta inte redan är praxis. Taxibranschen är för. Vi inom oppositionen är för. Det är bara regeringen och majoriteten i den här som är emot. gömmer man sig bakom en utredning som är ute på remiss. Jag vet inte vad som är riktigt, men taxiföreningen påstod i alla fall vid sin uppvaktning av utskottet att den här utredningen inte är relevant i den här frågan. Det beredningsarbete som sägs pågå i skulle behöva att en majoritet i gav till känna att någonting måste göras i denna fråga. Jag uppmanar er att tänka om och agera . Därför yrkar jag bifall till reservation nr 1. Det finns i detta betänkande några frågor som berör politiken utifrån perspektivet att hela ska leva. Det är bilbesiktningens reglering och frågor om vägskyltning. Den avreglering av bilbesiktningen som genomfördes för sedan gjordes utan att någon som helst hänsyn togs till situationen på landsbygd och i glesbygd. Vi kan redan nu se att de kraftigt ökade priserna för besiktning som befarades har blivit verklighet. Om man dessutom tvingas åka långa sträckor för att besiktiga sitt fordon höjer det kostnaden på ett påtagligt sätt för den enskilde. Vi menar att staten måste ta ett ansvar för att avståndet till närmaste bilbesiktning ska bli rimligt, detta för att bilbesiktningen ska fungera i hela landet. Risken är stor att vi annars får många obesiktigade och därmed farliga fordon på våra vägar. Besiktningsverksamhet är myndighetsutövning, och sådan verksamhet menar vi ska inte konkurrensutsättas. Myndighetsutövning måste man kunna lita på. Det kan inte vara så att vinsten för enskilda företag ska ställas mot säkerhet, som faktiskt görs i detta fall. Den självklara slutsatsen för vår del blir att en utvärdering av hela denna verksamhet bör göras. Då bör även möjligheten att dra tillbaka hela denna misslyckade reform undersökas. Så till frågan om regelverket för skyltning. Det borde vara möjligt att tillämpa de regler som finns på detta område mer flexibelt. I glesbygd är det ofta långt mellan näringsidkare och serviceställen. Många av dessa är för sin överlevnad beroende av förbipasserande och turister. borde därför tillsammans med kommuner och lokala näringsidkare komma överens om en mer flexibel tillämpning av skyltanvisningarna så att man på det här sättet kan stödja utveckling i glesbygd. Det kan inte vara någon stor fråga för myndigheterna, men det är en mycket viktig fråga för företagen. Jag vill med det här yrka bifall till reservationerna 4 och 9. Jag har vid ett antal tillfällen försökt få till stånd en diskussion om snöskoterpolitik i den här kammaren. Jag gläds nu eftersom vi i det här betänkandet har två motioner som tar upp just det här ämnet. Särskilt glädjande är det att motionerna kommer från bägge blocken i . Det finns många frågor som förtjänar att uppmärksammas när det gäller snöskotern. Den första och viktigaste är snöskoterns attraktionskraft på alla som har provat att köra detta fordon. Det är lätt att inse att man med en snöskoter kan få en upplevelse av naturen som annars bara är några få förunnad. Snöskotern är både som arbetsfordon, för bland annat renskötsel och skogsbruk, och som rekreation mycket värdefull för det svenska samhället. Besöksnäringen drar in stora belopp knutet till användningen av just snöskotern, något som skulle kunna utvecklas mycket mer. Det är därför minst sagt beklagligt att regering och riksdagsmajoritet är så ljumt intresserade av snöskoterns möjligheter. Från regeringens sida gömmer man sig bakom Nationella som bara är ett råd, precis som namnet säger. Visserligen är alla intressenter som berörs av frågorna med runt bordet men utan mandat att föreslå politiska åtgärder som förändringar i regelverk eller andra viktiga frågor. Det är därför av yttersta vikt att behandlingen av dessa två motioner nu blir välvillig, menar jag. Frågan om finansiering av skoterleder är den kanske enskilt viktigaste frågan för den framtida utvecklingen av branschen. Säkra och turistvänliga leder ger möjlighet till en utveckling av besöksnäringen som annars riskerar att gå förlorad. Genom bra leder stimuleras dessutom skoterförarna att använda lederna, vilket leder till att skador på bland annat mark och skogsplanteringar kan begränsas till ett minimum samt att säkerheten främjas. Jag anser att användarna av snöskoter på ett eller annat sätt själva måste vara med och finansiera huvudparten av dessa leder. Det är inte rimligt att det är kommunerna eller staten som via bidrag till snöskoterklubbar finansierar denna verksamhet. Detta bör regeringen skyndsamt utreda. Jag vill också i detta sammanhang peka på säkerheten. Alltför många olyckor med snöskoter inblandade sker. omkommer dessutom flera människor i snöskoterolyckor. Ofta finns alkohol med i bilden. Säkerheten vid leder över vattendrag och andra olycksorsaker kan åtgärdas genom att den nationella snöskoterpolitiken stärks. Jag vill därför yrka bifall till reservation 10. I betänkandet tas också problemen med de digitala färdskrivarna upp. Via en motion från har denna fråga kommit på utskottets bord. De digitala färdskrivare som var tänkta att förbättra konkurrenssituationen för den seriösa åkerinäringen har tyvärr visat sig ge motsatt effekt i vissa fall, detta på grund av att tekniken inte är fulländad. En rad felkällor har kunnat påvisas i färdskrivarnas funktion. Det är därför av största vikt att en översyn av hur de digitala färdskrivarna fungerar kommer till stånd . Jag kan för min del inte på denna punkt förstå utskottsmajoritetens njugghet. Låt oss tillsammans se över denna fråga för en bättre fungerade konkurrens mellan seriösa åkare! Jag yrkar bifall till reservation 13 och hoppas att utskottsmajoriteten kan komma till samma slutsats. Sammanfattningsvis yrkar jag bifall till reservationerna 1, 4, 9, 10 och 13. 173 (MP): Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 2 och 3 i det här betänkandet. Och även om det finns andra reservationer i betänkandet som MP ställer sig bakom om och som också är viktiga frågor tänker jag ändå ägna mitt anförande åt just dessa reservationer. Jag tänker nu förklara varför. Ett långsiktigt hållbart transportsystem är en av de största utmaningarna inom transportpolitiken . Så står det i sammanfattningen i betänkandet som precis läste upp för oss. Det står vidare att en rad strategiska insatser har gjorts och att ytterligare betydelsefulla åtgärder aviserats. Vilka åtgärder, kan man fråga sig. Läser man vidare är det första som utskottsmajoriteten väljer att lyfta fram detta: att glesbygdens folk inte ska få tillgång till förnybara drivmedel. Utskottet ser med tillfredställelse fram emot att dispenserna från pumplagens sista steg ska permanentas, det vill säga att de mindre mackarna som ofta ligger i gles- och landsbygd inte ska behöva sälja förnybara drivmedel. Själv landsbygdsbo och beroende av bilen kan jag inte låta bli att ställa frågan: Vad är det för långsiktighet i det här? Varför ska inte de som bor i glesbygd kunna tanka förnybart ? Vad ska de stoppa i sina tankar när oljan sinar eller blir så dyr att de inte har råd att tanka bensin eller diesel? Är det egentligen inte gles- och landsbygdsborna som i första hand borde få tillgång till de alternativa drivmedlen, vi som verkligen är beroende av bilen på ett helt annat sätt än de som bor i städerna. köpte jag en etanolbil. Folk tyckte att jag var lite knasig, för jag hade till macken när jag skulle åka och tanka med mina dunkar som jag fick ta med mig. Så kom pumplagen, och jag fick hälften så långt till en etanolpump. Jag fick även sällskap, för det var många som köpte etanolbilar runt om i bygden. Etanol var då det klimatsmartaste alternativet. finns det bättre alternativ. Åtskilliga forskarrapporter, Gröna bilister samt andra seriösa aktörer har kommit fram till att biogas är det bästa bränslet jämfört med dagens alternativ. Klimateffekten av att byta bensin och diesel mot biogas är överlägsen. Om framställning av biogas använder gödsel, avloppsvatten och andra organiska substanser som annars läcker växthusgaser till atmosfären blir klimatnyttan dubbelt positiv. Dessutom kan biogastekniken underlätta för att skapa ett ekologiskt hållbart kretslopp av växtnäring. Biogas är det enda fordonsdrivmedel som har klarat svanmärkningens alla kriterier . Även om klimathotet är den stora ödesfrågan är det för inte acceptabelt att framställningen av förnybara drivmedel ökar hälsoriskerna, bidrar till vattenbrist eller tränger undan matproduktion och viktiga biotoper. Det är också viktigt att bränslet är framtaget under bra sociala och arbetsmässiga förhållanden. Det är detta som svanmärkningen handlar om, och är det som sagt bara biogasen som uppfyller alla dessa kriterier. Råvara för biogasutvinning finns spridd över hela jordklotet. En övergång till biogas kan därmed minska länders sårbarhet. Vi blir inte längre beroende av de få länder som har oljefyndigheter, litium till elbilsbatterier eller andra råvaror som transportsystemen förutsätter. Utifrån statsfinansiell synvinkel vore det en välgärning om dyr oljeimport kan ersättas med inhemsk produktion av bränsle. Över hälften av den biogas som utvinns i används för uppvärmning. gör ingen nytta alls utan facklas bort. Endast en fjärdedel av biogasproduktionen används där den gör störst klimatnytta, det vill säga för att ersätta fossila fordonsdrivmedel. Detta är bakgrunden till att lämnade in en motion om en långsiktig biogasstrategi. I den finns 17 konkreta förslag till åtgärder. Två av de förslagen ska vi debattera om . Det ena förslaget handlar om pumplagen. Som vi alla vet beslutades den av en rödgrön riksdagsmajoritet. Huvudsyftet med lagens införande var att bryta det näst intill totala oljeberoendet inom personbilstrafiken i . Ett enigt trafikutskott gjorde ett tillkännagivande om att regeringen behövde utvärdera pumplagen och återkomma med förslag till förbättringar. I den utvärdering trafikutskottet gjorde på eget initiativ tillsammans med konstaterades det att pumplagen inte kan sägas vara orsak till den så kallade mackdöden. Den nedläggning som skett i glesbygd är en följd av de strukturrationaliseringar bensinbranschen i likhet med andra branscher håller på att genomföra. Den genomförda utvärderingen visar också att det bidrag på 150 miljoner för delar av merkostnad för installation av pump till de fossilfria drivmedlen inte har fungerat teknikneutralt. Etanolpumpar dominerar stort bland de alternativ till fossila bränslen som har etablerats sedan pumplagens tillkomst. Pumplagen, som var tänkt att vara teknikneutral, har med andra ord i praktiken lett till att det i stor utsträckning har investerats i E85-pumpar, medan få investeringar har gjorts i biogaspumpar. Vi har tillsammans med Socialdemokraterna och i våra budgetmotioner föreslagit ett stöd för fler tankställen för biogas. Vi vill också revidera pumplagen. Men i stället för att, som regeringen, backa och bara ge landsbygdens folk tillgång till fossila bränslen vill vi att svanmärkta fordonsdrivmedel ska finnas tillgängliga i samtliga svenska kommuner . Vi har en gemensam reservation om detta, reservation nr 2, som jag startade med att yrka bifall till, därför att tillgång till förnybara drivmedel är en viktig fråga, inte bara för städernas invånare utan även för landsbygdens, kanske framför allt för landsbygdens invånare, som jag sade tidigare. Men, herr talman, det är också viktigt att det ska vara möjligt att köpa fordon eller konvertera sitt fordon så att det går att köra på biogas. I vår motion föreslår vi ett konverteringsstöd för dem som vill bygga om sina bilar till biogasbilar. Det är möjligt att göra vad gäller bilar och bussar. Det är betydligt knepigare för lantbrukare som vill köpa en biogastraktor eller konvertera sin skördare till biogas. Det finns nämligen inget regelverk för typgodkännande för vare sig biogaslastbilar, biogastraktorer eller andra fordon som används inom lantbruket. Vi pratar ofta om att de gröna näringarna ska förse oss med framtidens bränslen och drivmedel. Men lantbrukarna ska ju också själva kunna använda sig av den fordonsgas som de producerar. finns det, enligt uppgift i betänkandet, en traktor i som har efterkonverterats till biogasdrift, detta på dispens från Transportstyrelsen. Jag förstår inte varför lantbrukets fordon ska behöva behandlas så styvmoderligt att de ska godkännas och köras på dispens. Ett problem för dem som vill utveckla biogaslastbilar, biogastraktorer och andra fordon är att det inte finns något regelverk för de här fordonen att typgodkännas mot. Det är ett stort problem menar både fordonstillverkarna och de lantbrukare som vi har varit i kontakt med. Vår gemensamma reservation med S och V, reservation nr 3, om efterkonvertering av arbetsmaskiner med mera, handlar om att vi vill att Transportstyrelsen ska få i uppdrag att ta fram ett sådant regelverk. Avslutningsvis vill jag än en gång yrka bifall till den reservationen. 174 (V): Jag yrkar bifall till reservation 1, Åtgärder inom taxibranschen, och reservation 4, Bilbesiktningens reglering. För övrigt vill jag uttrycka mitt instämmande med föregående talare vad gäller förnybara drivmedel. Den svenska taxinäringen står enad bakom kravet att alla inom näringen ska vara anslutna till redovisnings- och tömningscentraler. I reservationen skriver förutom även Socialdemokraterna och att det behövs kraftfulla åtgärder mot fusket inom taxibranschen. Det är viktigt med en sund konkurrens. I det perspektivet är det viktigt att alla är anslutna till redovisnings- och tömningscentraler. Vi anser att det behövs redovisningscentraler till vilka köruppdragen och ersättningarna rapporteras. Flera myndigheter, som exempelvis skattemyndigheten, tycker att det underlättar deras skattegranskning. Även och förordar ett system med redovisningscentraler. Vi anser att kravet på anslutning till redovisningscentral ska vara ett villkor för att få ett taxitillstånd. Utskottsmajoriteten avstyrker förslaget med hänvisning till regeringens pågående beredningsarbete och det arbete som bedrivs av berörda myndigheter. Jag kan bara konstatera att det verkar som om majoriteten i trafikutskottet på grund av prestigeskäl säger nej till dessa centraler. Jag anser att det hade varit en viktig signal som vi hade kunnat ge branschen, det vill säga om trafikutskottet hade varit enigt i synen på dessa centraler. Att visa på enighet hade varit bra, inte bara för att tillmötesgå taxibranschen utan också för att underlätta myndigheternas arbete. Man har tidigare från allianspartiernas sida sagt nej med motiveringen att det blir regelkrångligt och att det blir kostsamt. Majoriteten av taxiåkarna är redan anslutna till beställningscentraler och detta utan att de själva upplever det som krångligt. Men för att få effekt mot dem som inte vill göra rätt för sig behövs det krav på att alla ska vara anslutna till dessa centraler. Som sagt hade det varit bra om vi hade kunnat visa enighet från trafikutskottets sida, enighet dels mot taxinäringen, dels mot . Det hade förhoppningsvis inneburit en skyndsammare ärendebehandling hos finansminister departement. Jag yrkar bifall till reservation 4, Bilbesiktningens reglering, som förutom även Socialdemokraterna och står bakom. Avregleringen av bilbesiktningen kommer att minska tillgängligheten till dessa på landsbygden. Vi vill därför att avregleringen av fordonsbesiktningsverksamheten ska följas upp och utvärderas. Avregleringen av bilbesiktningen kommer med stor sannolikhet att också leda till sämre tillgänglighet på landsbygden och till högre priser. Utskottsmajoriteten verkar tro att bara man minskar statens ägande i kommer det att gynna konsumenterna. Å ena sidan säger majoritetspartierna att de är övertygade om att fordonsbesiktningen på en konkurrensutsatt marknad kan utformas på ett sätt som gynnar konsumenterna. Man säger att högt ställda krav på trafiksäkerhet och miljökontroll kan uppnås lika väl på en omreglerad marknad. Å andra sidan är man fullständigt ointresserad av att omreglera marknaden så att den gynnar konsumenterna. Man säger att det finns möjligheter att omreglera eller reglera, men allianspartierna har ingen avsikt att göra det. Det är det man säger i utskottsmajoritetens ställningstagande, att när det gäller olika servicefrågor vill utskottet tillägga att inte är skyldig att detaljreglera vilka affärsstrategier ett företag på en konkurrensutsatt marknad ska tillämpa. Så mycket var alltså konsumentintresset värt. När företagarintresset ställs mot konsumentintresset tar allianspartierna med stöd av alltid ställning för företagarintresset. Det finns för övrigt, herr talman, en mytbildning om att konkurrens leder till lägre priser. Säg elmarknaden så förstår ni vad jag menar. I , SOU 2005:4, visas exempel på detta. Det har blivit dyrare efter att man har liberaliserat och ökat konkurrensen på marknaden. Det här gäller post, el, som jag nämnde, flyg och taxi. Och varför är det på det sättet? Det är helt enkelt så att privata företag inte har något intresse av att i allmänhet vara snälla, utan de är vinstdrivande företag som har till uppgift att skapa vinst till ägarna. För dem är det inte mer konstigt att tjäna pengar på bilbesiktning än att tjäna pengar på att sälja korv eller blommor. Ett privat företags drivkraft är att sätta ett pris så att förtjänsten eller vinsten blir så optimal som möjligt. Det är enkel företagsekonomi som det handlar om. 175 (M): ska vi debattera betänkandet TU12. I betänkandet behandlas många motioner med hela 47 motionsyrkanden. Många av motionerna har vi behandlat positivt, och flera av motionsförslagen är redan under utredning eller är på väg att genomföras och införas. Trots detta har oppositionspartierna lyckats med att foga 14 reservationer till betänkandet, men det är i endast sex av dessa reservationer som de tre oppositionspartierna är eniga. Några av de frågor som tas upp gäller införandet av redovisningscentraler för taxinäringen. Regeringen arbetar redan med frågan och inväntar alla remissvaren för att sedan återkomma med ett förslag på hur detta kan genomföras. Det är viktigt för att minska den olagliga verksamheten inom taxinäringen, och taxinäringen vill själv införa redovisningscentraler. har det påståtts att det skulle vara både dyrt och krångligt för taxinäringen med dessa redovisningscentraler. Men har taxinäringen själv sagt att detta kostar högst några tusenlappar per bil, och man anser att det är en fullt överkomlig kostnad. Utskottet ser fram emot förslaget från regeringen och inväntar utredningens svar. Det är också positivt att taxinäringen har lämnat in ett remissvar i denna del, och det är viktigt att vi tar del av svaret innan det slutliga förslaget läggs fram. Jag gläder mig också åt att oppositionen delar uppfattningen att vi ska införa redovisningscentraler. I den frågan är vi i stort sett överens. En annan fråga som är under utredning, och där vi väntar på svaret, är ett permanentande av det fjärde steget i pumplagen. Pumplagen har utretts, och det har konstaterats att sedan pumplagen infördes har många mackar lagts ned av olika anledningar. Det har försvunnit oerhört många bensinmackar och tankställen i vårt land. Lagen kan i enskilda fall ha haft stor inverkan på detta. Jag är helt övertygad om att många av de mindre bensinmackarnas ägare på landsbygden, med redan en dålig lönsamhet innan pumplagen infördes, har fattat beslutet att lägga ned sin mack i stället för att bygga ut med alternativt bränsle. Konsekvensen av detta har blivit att många landsbygdsbor har ingen mack att tillgå utan får åka långa sträckor för att komma till en bensinmack. Självklart vill vi ha flera alternativ även på landsbygden, men det är bra om det också finns en bensinmack till de bilar som finns där. Det är inte heller bra att folk ska behöva åka långa sträckor för att komma till en bensinmack eller köpa drivmedel till sina andra fordon. Utskottet välkomnar nu regeringens förslag om ett permanentande av dispenserna. Alliansregeringens stöd till miljöbilar och sänkta vägskatter har gjort att antalet miljöbilar har ökat till över 330 2010 mot att det , när vi tog över regeringsmakten, fanns 30 000 miljöbilar i landet. Det är alltså över 300 000 fler miljöbilar som har tillkommit under alliansregeringen. När det nu finns fler miljöbilar kommer också marknaden att öka för de olika alternativen, och det kommer att växa fram fler drivmedelsställen och fler tankställen. Pumplagen var ett misslyckat politiskt experiment som vi alla ska dra lärdom av. När politiker styr för mycket, som i pumplagens fall, kan det bli inte helt önskvärda effekter. Allt vi fick var en mängd olika nedlagda bensinstationer och ett stort antal etanolpumpar. En annan fråga som tas upp i betänkandet är efterkonvertering av bland annat traktorer och lastbilar. Det handlar framför allt om konvertering från diesel till metangas eller en kombination av gas och diesel. Frågan är under utredning, och vi är positiva till utredningen. Vi vet att det är möjligt att få dispens för efterkonverteringen. Jag har också tittat på den traktor som är konverterad. Även frågan om bilbesiktningen tas upp i betänkandet. Vänsterpartierna vill helst förbjuda konkurrensen på detta område. Konkurrensutsättning av har inte gjort att priset höjts, såsom många har påstått, eller att stationer har lagts ned. Det är precis tvärtom. Det har efter beslutet tillkommit fler besiktningsställen i både tätorter och glesbygd. Dessutom har det kommit in nya aktörer som har skapat ett annat koncept och ökat valfriheten för våra fordonsägare. En annan viktig fråga som tas upp i betänkandet är de övergivna fordon som blir stående runt om i vårt land. Det är mycket angeläget att hitta en lösning. Detta problem tittar nu på. har fått i uppgift att utreda frågan tillsammans med producentansvariga. Resultatet av utredningen ska redovisas . Jag förväntar mig ett bra svar. Alliansregeringen säger också nej till S och V:s förslag om införande av fordonsskyltar fram på motorcyklar. Dels är motorcykelåkarna mot detta av säkerhetsskäl, dels är ett av de tyngsta argumenten att det skulle uppfattas som ett handelshinder inom EU om ensidigt inför ett krav på skyltar för sina motorcyklar. behöver inte vara först med allt, speciellt inte när det inte är bra förslag. I övrigt är det Transportstyrelsen som beslutar om utformningen av fordonens skyltar. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. I detta anförande instämde , , , och (alla M), (FP) samt och (båda KD). 176 (S) replik: behöver inte vara först med allt, säger . Det är ungefär samma linje av argument som använde när de var emot bilbälte i bilarna behöver inte vara först med allt. Nej, vi behöver inte vara först med allt, men i en del saker behöver vi nog gå före andra länder och visa att det är möjligt. Det var en mer allmän kommentar. Jag förstår inte majoritetens inställning när det gäller redovisningscentraler, tömningscentraler för taxameter i taxibranschen. När representanter för taxibranschen besökte oss i utskottet sade de att den utredning som det nu hänvisas till inte löser problemet. Den tar inte upp problemet. Frågorna berörs inte. Jag vet inte om man ska tro på taxibranschen eller på majoriteten i utskottet, men jag tror ändå att taxibranschen har bra koll på vad som sker på området. Det är väl bra om ett förslag är på väg fram av något annat skäl, men jag tror att det är väsentligt att också uttalar sin vilja att betyda något. Eller är vi bara något som kommer i andra hand något som följer efter regeringen ? Det förstår jag inte. Jag tycker att majoriteten måste visa att betyder något. Sedan var det frågan om miljöbilar. Hur många kör med miljöbränsle? Det är väl miljöbränslet som är viktigt, inte bilen i sig?