prot · GY09128 · 2011-09-08 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Aktuell debatt: Bristen på studentbostäder Tredje vice talmannen meddelade att på begäran av Socialdemokraternas riksdagsgrupp skulle denna dag en aktuell debatt om bristen på studentbostäder anordnas. Från regeringen skulle statsrådet (KD) delta. Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse: Till talmannen om aktuell debatt om bristen på studentbostäder Drygt 270 000 studenter börjar på landets högskolor och universitet. Det är fler . berättar att bara 4 av 30 studentstäder garanterar boende . byggdes endast 125 studentbostäder. Bostadssituationen är särskilt ansträngd i storstäderna. Bristen på studentbostäder har blivit ett hinder för att ge unga högre utbildning. I längden hotar det tillväxt. Mot denna bakgrund begär Socialdemokraterna hos talmannen en aktuell debatt om bristen på studentlägenheter. 1 (S): 238 000 förväntansfulla unga människor har just börjat en ny termin, unga människor som vågar och vill vara med och bygga starkare , unga människor som vi politiker borde välkomna, glädjas över och ge de bästa förutsättningarna. Så är det inte. färdigställdes 125 studentbostäder. Om man fördelar dem på landets nyintagna studenter blir det 500 unga människor i varje liten lägenhet. Det är trångt även för studenter! Hitintills har regeringens svar varit att passivt vältra över hela ansvaret på den enskilde, kombinerat med förtäckta hot om att dra in utbildningsplatser. Jag vill att ska gå starkt in som en kunskapsbaserad ekonomi. Då duger inte regeringens klena ambitioner. Bostadsbristen för studenter är en katastrof för studenten men kanske framför allt för och möjligheter . har inte råd att slösa bort unga människors vilja och engagemang. Därför, fru talman, har vi socialdemokrater begärt den här debatten. 2 Statsrådet (KD): fick tusentals ungdomar ett antagningsbesked till högskola eller universitet. Glädjen var stor hos dem, liksom den var hos mig själv, när jag fick beskedet att jag hade kommit in på den utbildning som jag hade önskat. Men lika stor är för många osäkerheten om man kommer att hitta någon bostad på den nya studieorten. Bristen på bostäder för studenter skapar en otrygg tillvaro för många, där de tvingas flytta runt mellan olika tillfälliga lösningar, mer eller mindre dyra. Just nu har vi dessutom rekordmånga ungdomar i den åldern att de behöver sin första egna bostad. Det förvärrar självfallet problemen. Det grundläggande problemet är att vi i under nära 20 års tid har byggt för få bostäder. Jämför vi med våra nordiska grannländer har vi byggt bara hälften så många bostäder som de. Det spelar ingen roll vilket västeuropeiskt land vi jämför oss med vi har byggt mycket mindre . ökar byggandet rejält efter finanskrisen. beräknar att över 32 000 bostäder kommer att påbörjas. Även om det inte är tillräckligt går utvecklingen i rätt riktning. Vi måste få byggandet att öka ytterligare och ligga kvar på en hög nivå . När fler lägenheter byggs blir det lättare även för dem som söker billigare bostäder att få tag på en sådan, genom att flyttkedjorna kommer i gång. Regeringens bostadspolitik bygger på långsiktigt stabila villkor. Långsiktiga och tydliga spelregler är det som får byggbranschen att må bra. Det som vi beslutar om måste kunna gälla också . Även om byggandet nu har satt fart efter finanskrisen gäller det inte studentbostäder. Utökat antal studieplatser, ovanligt stora ungdomskullar och bostadsbrist i storstadsregionerna har förvärrat problemen. Bara 125 studentbostäder färdigställdes . ser situationen något bättre ut. Enligt de uppgifter som har samlat in från landets kommuner planeras det för drygt 2 200 studentbostäder . Men vi behöver bygga mer. Varför byggs det då inte mer studentbostäder när trycket är så stort, termin efter termin, läsår efter läsår? På departementet har vi extraanställt en person med ett särskilt uppdrag att resa runt till de kommuner där de största lärosätena finns. Uppdraget handlar om att kartlägga och analysera vad som ligger bakom den dåliga framförhållningen i kommunerna. Hur nyttjar kommunerna de åtgärder vi har genomfört för att underlätta studentbostadsbyggande? Varför kan man inte bygga studentbostäder till rimliga kostnader på vissa håll när man kan göra det på andra håll? Vad i regelverken lokalt och nationellt kan vi förändra för att möjliggöra ett ökat byggande? Man måste komma ihåg att det är kommunerna som har marken. Det är de som har planmonopolet. Från regeringens sida arbetar vi för att skapa bästa möjliga förutsättningar för byggande. Steg för steg tar vi bort regelkrångel och gör byggandet billigare. För dem som ska bygga är tid pengar. Krångliga och otydliga planprocesser och olika tekniska särkrav i kommunerna försenar och fördyrar. Regeringen har möjliggjort för en del lärosäten, närmare bestämt nio stycken, att i högre utsträckning än själva tillhandahålla bostäder för studenter och forskare. Det är något som inte var möjligt tidigare och som lärosätena själva har efterfrågat. har genomfört lättnader i regelverket för de boendeformer som rör studenter och ungdomar. Förändringarna innebär att kraven på avskiljbarhet mellan kök och sovrum vid byggnation lättas upp. Det gör det möjligt att bygga billigare. har fått i uppdrag att informera kommuner om olika sätt att underlätta och stimulera nyproduktion av studentbostäder. Det kan till exempel handla om hur man använder parkeringsnormerna i kommunen. Men det är praktiskt omöjligt att lösa bristen på bostäder för unga genom nybyggnation. Vi måste också utnyttja befintligt bostadsbestånd på ett bättre sätt. Det är därför som vi nu i budgeten föreslår att den skattefria gränsen för att hyra ut en del av privatbostaden höjs till . Det är tredje gången alliansregeringen höjer. , när vi kom till makten, låg gränsen på futtiga . Mot en politik för bättre och långsiktiga spelregler för byggande, med fokus på enkla regler och kortare planprocesser, står en opposition som ropar på subventioner och mer regleringar. Erfarenheterna från den tid då de rödgröna hade makten förskräcker dock. Förutom stora kostnader för skattebetalarna blev det alldeles för få bostäder byggda. Bostadsbristen vi nu upplever byggdes upp vid makten. Varför skulle ni lyckas , om ni fick chansen, när ni misslyckades tidigare? 3 (S): Alltför många unga människor tvingas tacka nej till sin drömutbildning för att de helt enkelt inte har någonstans att ställa flyttkartongerna när terminen börjar. Men det är inte heller en bra start på studentlivet att valsa runt mellan olika soffor, stå i ändlös bostadskö, bo i andra och tredje hand i ett rum hos en kompis mosters före detta man, betala ockerhyror för del i en lägenhet och aldrig veta var du ska bo . Självklart påverkar detta studieresultaten. Det drabbar den enskilda studenten. Men det är också ett slöseri med unga begåvningar, ett slöseri som inte har råd med. Den politik som i dagens debatt företräds av bostadsministern leder bakåt. Den gör fattigare. Den bromsar utvecklingen. En kunskapsbaserad ekonomi kräver satsningar på unga och studenter. Det vi satsar eller inte satsar får vi skörda frukterna av . Eller också får vi plocka fallfrukt. Regeringen skjuter kostnader . Vi behöver göra sociala investeringar. Vi behöver bygga bostäder, vägar och satsa på den gemensamma välfärden . Om man vill bygga en kunskapsbaserad ekonomi där går starkt in behöver man bygga studentlägenheter. Alternativet är stagnation, ett som inte kan hävda sig i internationell konkurrens. Vi behöver fler ingenjörer i det här landet. Vi behöver inte fler unga som tvingas avstå från högre studier. Med en kunskapsbaserad ekonomi kan byggas starkare. Regeringens hitintills enda kända satsning av någon större dignitet, den sänkta restaurangmomsen, leder i motsatt riktning. För ingen kan väl tro att vi kan äta oss ur krisen, på samma sätt som ingen på riktigt kan tro att blir rikare av att staten ger bidrag för att vissa ska städa hemma hos andra. Nej, det blir mer och mer tydligt att regeringen har en annan vision om , en annan vision än att ska vara en modern nation i framkant. Att acceptera bostadsbristen är en del i detta. Det är ett vägval. Jag vill ha ett med en värdeburen tillväxt i en kunskapsbaserad ekonomi. Regeringens politik leder till att i stället får konkurrera med låga löner och sämre villkor. Vi gör valet . Att aktivt inte bygga studentbostäder är att säga nej till tillväxt och framtidsmöjligheter för vårt land. Vi socialdemokrater har presenterat ett fempunktsprogram för byggande av fler studentbostäder. Det är konkreta punkter som skulle kunna sättas i verket dag, både för att långsiktigt bygga bort bostadsbristen och för att underlätta för henne som står på ett campus , någonstans i , utan att veta var hon ska ställa sin flyttkartong . Regeringen har , å sin sida, pekat på tre vägar: 1.Studenter ska bo inneboende hos snälla tanter som har ett rum över. 2.Studenter ska inte söka drömutbildningen och våga flytta, utan de ska stanna kvar där de har en bostad och ta den utbildning som finns där. 3.Man hotar lärosätena med att dra in utbildningsplatser då det, på grund av regeringens politik, inte finns studentbostäder. har inte råd med en regering som lutar sig tillbaka och låter möjligheterna passera förbi. har inte råd med en regering som väljer att backa in . 4 (M): Båda de talare som har varit uppe har börjat just i det positiva, hur många det är som faktiskt väljer att studera och som gör det . Det är en väldigt positiv signal att många väljer att vidareutbilda sig och gå den där utbildningen som de drömmer om att göra. Det handlar om att gå ut i vuxenvärlden, ut till det arbete som man vill ha och det liv som man tänker sig. Det är faktiskt inga stora rubriker om att fler studenter än väljer att studera. Jag tror att ett av skälen till det är att det rekordet fanns också, och även året innan det. Vi har börjat vänja oss vid just den bilden. Det är klart att detta ställer väldigt stora krav, och man hamnar inför stora utmaningar om hur man ska hantera det. Det gäller studenterna själva, så klart, men också lärosäten och de politiker som på olika nivåer försöker skapa en god utbildning, ett gott skyddsnät för studenterna, en rimlig boendesituation och på andra sätt en studiesocial miljö som gör att det fungerar och är bra att vara student i rent generellt. Mot den bakgrunden kan jag inte låta bli att börja det här debattinlägget med att säga att det känns väldigt bra att studenter i står bättre rustade, rent ekonomiskt, än vad de har gjort på väldigt . Det gäller till exempel studiemedlet, som den här regeringen har höjt . Vi har gjort det därför att vi såg att det var svårt för många studenter att klara sig på den budget som de hade. När man gjorde jämförelser över hur studiemedlet hade utvecklats kunde man se att det hade urholkats. När man gjorde de jämförelserna såg man att det behövde ske förbättringar. Det har vi levererat, och vi har trots oro i omvärlden och finanskris kunnat prioritera studenterna och vända den trenden. Det är jag väldigt stolt över. Det betyder inte att studentlivet är en dans på rosor rent ekonomiskt, men det innebär att de studentbudgetar som just i dessa tider tas fram av studentorganisationer och banker på länge går ihop. Det betyder också att vår utgångspunkt att alla ska ha möjlighet att studera med rimliga ekonomiska villkor står fast. Vi har visat i ord och handling att vi står bakom den principen. Jag tycker att man ska ha med sig den här bakgrunden när man diskuterar frågan om studentbostäder, av det enkla skälet att det hänger ihop. Det är klart att det med en tryggare ekonomi för studenter, som gör att fler vågar, väljer och vill studera, också blir lättare att efterfråga en bostad. För de studenter som jobbar extra, vid sidan av sina studier, och vi vet att ungefär hälften gör det, har vi också gjort kraftiga förbättringar genom att kraftigt höja fribeloppet. drogs studiemedlet helt enkelt in när man tjänade extra pengar. När det gäller boendesituationen, fru talman, är det väldigt bra att vi har den här debatten. Det är bra och naturligt att den sker just , vid . Vi känner igen bilderna. Även om det ofta är de mest spektakulära fallen av bostadsbrist som hamnar i tidningarna vet vi att det finns stora problem. Det ser olika ut på olika ställen i landet, men det är också uppenbart att det är alldeles för många ställen där man har en situation som är minst sagt svårhanterlig. Jag hoppas inte att den här debatten bara ska handla om att vi pekar finger åt varandra och skyller på varandra. För det är klart att det är ganska många som måste ta på sig ansvar för att det ser ut som det gör . Det handlar om kommuner som har gjort för lite eller gjort på fel sätt, och det handlar om en statlig politik som inte heller har levererat i tillräcklig omfattning . Och det är klart att det hänger ihop med den allmänna bostadspolitiken. Vi hörde statsrådet prata om just de siffror som vi känner till, att det har byggts ungefär hälften så många bostäder i per capita som i våra grannländer. Det om något är en glasklar bild av en långvarig oförmåga att lösa bostadsmarknadens problem. Och det handlar om de andra delarna, som vi också känner till, med de höga byggkostnaderna i jämfört med i andra länder och den misslyckade subventionspolitiken, som inte heller skapade de bostäder som man vackert i den här talarstolen och på andra ställen sade att det skulle göra. Sedan finns det, tack och lov, fru talman, en lång rad ljuspunkter. Och det är väl det vi måste fokusera på, särskilt i en sådan här debatt. En av dem är förstås att det beräknas byggas väldigt många nya bostäder, och det kommer att vända riktningen och se till att det börjar gå åt rätt håll. När det gäller statens ansvar har vi också vidtagit flera olika åtgärder för att så snabbt som möjligt möta de decennier av misslyckad bostadspolitik som har lett fram till dagens situation. En sådan är de förenklingar, som också statsrådet pratade om, i boendeformer som rör studenter. En annan handlar om att steg för steg göra det mer lönsamt att hyra ut delar av sin egen bostad eller hela sin bostad till en student för att bättre nyttja det bostadsbestånd som finns. Och det handlar om den viktiga delen att se till att i dialog med kommunerna hitta bättre och smartare sätt att också bygga med de regler som finns . Allt det där är angeläget. Jag tror inte minst att det är viktigt att fundera på den sista punkten. Hur kan kommunerna ges ännu bättre verktyg? Jag tror att uppdraget att utreda det är superviktigt. Även uppdraget till , att se över unga människors bostadssituation, är särskilt relevant när man diskuterar detta. glömmer vi bort det. Vi kanske fastnar och bara diskuterar studentbostäder. Det är klart att de är viktiga, men det är många studenter som inte bor i speciella studentbostäder. Det handlar ofta om att se till att unga människor kan efterfråga en bostad. Där har vi också fortsatt att göra viktiga satsningar. En av dem är att se till att även kommunala bostadsbolag nu måste drivas affärsmässigt och att deras hyror är hyresnormerande. Det betyder att man måste ta hänsyn till alla kollektivt förhandlade hyror. Då kan någon som lyssnar på den här debatten tycka att det låter som politiskt mumbojumbo, men det betyder i praktiken att det blir mer attraktivt också för andra aktörer än de kommunala bostadsbolagen att bygga hyresrätter, någonting som är viktigt inte minst för unga människor. Detta innebär att vi rör oss i rätt riktning. Vi börjar gå åt rätt håll. Det vi fortsätter att göra nu är att satsa på långsiktiga spelregler som ser till att folk känner att de har möjlighet att bygga och att det finns en stabilitet i det. Det handlar om mer konkurrens i byggbranschen och specifika åtgärder som löser problemen för studenter. Vi går åt rätt håll. 5 (MP): Tack Socialdemokraterna för att ni har begärt en väldigt viktig debatt ! Studenter investerar tid, pengar och engagemang i sin egen framtid men också i framtid. Politiker som vi i den här kammaren har sett studenter som en grupp som inte behöver någonstans att bo, som kan leva på nudlar och som inte heller blir sjuka. Jag tycker att det är dags att vi ser den kraft som studenterna i har. Vi måste diskutera inte minst bristen på studentbostäder men också se till helhetssituationen. driver på för ett ökat studiebidrag och för att studenterna ska ges ett starkare skydd i trygghetssystemen. Vi vill öka kvaliteten på den högre utbildningen genom att pröva undervisningsgaranti så att studenterna får mer tid med sina lärare. Vi vill också att utbildningarna ska kunna innehålla praktik för att minska tröskeln mellan utbildning och arbetsliv. handlar debatten om bostäder. Det är trots allt någonting väldigt grundläggande, inte bara för studenter utan för oss alla. Jag såg att studenternas nationella organisation presenterade en rapport där fem av landets största studentorter var rödklassade. De kan alltså inte erbjuda en studentbostad . Det var , , , och . Det här är väldigt allvarligt. Det är någonting som även vi i den här kammaren borde bekymra oss över. Jag har svårt att uppfatta att vi har en regering som ser problemet. Jag tycker att man snarare har lutat sig tillbaka. Man försöker passivt förvalta och man sade ganska tidigt i sitt regeringsuppdrag förra mandatperioden att bostadspolitik egentligen inte var ett riktigt statligt uppdrag. Trygga bostäder och boendemiljöer är i första hand någonting för andra aktörer, för den privata marknaden och för kommunerna, att ta hand om. Regeringens enda åtgärd så här långt är att lansera en reform, som man vill lansera som just viktig för studenter, nämligen höjningen från till i schablonavdrag för den som hyr ut i andra hand. Vi får väl ändå konstatera, fru talman, att en sådan reform inte alls står i proportion till det problem som vi här har att diskutera. Det är trots allt ganska få av de trettioåriga studentparen med barn som knackar på för att bli inneboende i en villa i förorten. Det behövs snarare fler bostäder. har nyproduktionen av studentbostäder i princip bara förekommit i större utsträckning när det har funnits statliga stimulanser. Det kan naturligtvis bero på att investeringsstöden också styr ryckigheten i de här förutsättningarna, men detta är generellt en ekonomiskt svag grupp som det är svårt att hitta ekonomi i att bygga för. Flera goda exempel visar att det går att bygga även utan investeringsstöd, men det kräver faktiskt att vi har en hel del nytänkande både från den här salen och från de kommunala fullmäktigegrupperna. Det krävs en aktiv kommunpolitik och en aktiv dialog med byggarna för att kunna nyproducera studentbostäder med en rimlig avkastning. Där har politiken inte levererat. Ett generellt investeringsstöd, fru talman, likt det som fanns är nog inte önskvärt med tanke på de utvärderingar som finns. Men beroende på hur byggandet utvecklas kan olika statliga stimulanser bli nödvändiga för att trimma marknaden, särskilt om bristen på studentbostäder fortsätter. Om man har den typen av stöd är det viktigt att man också ser till att andra villkor kan uppfyllas. Det finns synergieffekter med till exempel passivhusstandarder eller med annan produktutveckling, nya aktörer på marknaden inte minst. Regeringen anser tydligen att investeringsstöd till äldre och trygghetsbostäder är befogat. Det har införts med argumentationen att detta är en grupp som är så ekonomiskt svag att det är svårt att bygga bostäder för den. Hur har vi det då med studenterna? Tesen att man ska kunna bo bra på äldre dar låter ju bra, men vad sägs om att bo bra även på yngre dar? Det kan vara så att vi här faktiskt behöver titta över om ett statligt investeringsstöd behövs just för studentbostäder. Studenter kan betala max i hyra. Det är naturligtvis en del i problematiken för att lösa bostadsbristen. Studentrum i kostar som minimum . Det behövs helt enkelt fler små bostäder med en lägre månadskostnad, det vill säga att man i nyproduktionen måste höja andelen yt- och kostnadseffektiva hyreslägenheter som avses just för studenter och yngre. Vi har i studier kunnat hitta yteffektiva byggsätt som faktiskt kan få ned kostnaden för en etta på ca 20 kvadrat till runt . Det här går, om man är beredd att ställa aktiva krav. ställer sådana krav i flera kommuner. Vi ställer tydliga krav på att en andel av nyproduktionsbeståndet ska vara studentlägenheter. Det är bara genom att ställa sådana krav som vi får fram en ytterligare studentproduktion. I ställer kravet att var femte nyproducerad lägenhet ska vara en studentbostad. Jag tror att det är väldigt viktiga krav att ställa. För att sänka byggkostnaderna kan man vidare titta över p-normen, som nämndes, alltså den norm som säger hur många bilparkeringsplatser som ska byggas vid nyproduktion av bostäder. Varje parkeringsplats bidrar till en högre byggkostnad, men för studenten knappast ett större mervärde. De flesta studenterna i många städer cyklar. De som behöver en plats på grund av funktionshinder eller annat har mycket större behov av de få platser man kan skapa. Vi återkommer i denna viktiga debatt kring bristen på studentbostäder. 6 (FP): I dagens debatt ligger fokus på studentbostäder, vilket i och för sig inte är så konstigt. Det ligger väl rätt i tiden. Vi är i början av ett nytt studieår och det är många studenter som söker ny bostad. Det som har sagts här är oerhört positivt, nämligen att det är riktigt många som väljer att studera för att få en högre utbildning. Det har väl inte undgått någon att verkligen sätter utbildning i centrum, inte minst kvaliteten i utbildningen. Men det är egentligen inte det som dagens debatt handlar om. Från sida vill jag också verkligen klargöra från början att vi inte accepterar att man ska behöva tacka nej till någon utbildning i brist på bostad. Det kan aldrig vara ett skäl att inte gå den utbildning man vill gå. Jag tror också, fru talman, att vi är helt överens om att brist på bostäder är ett problem ur många perspektiv, inte minst för den enskilde. Oavsett om man är student eller inte påverkar det en naturligtvis påtagligt direkt i vardagen om man saknar en bostad. Men det finns även, som har nämnts här tidigare, en samhällsekonomisk aspekt och en aspekt på utvecklingen i . Tveklöst är det så att bristen på bostäder inom vissa regioner riskerar att hämma utvecklingen och tillväxten. Det tror jag att vi inte ens behöver diskutera. Vi är överens i den frågan. Bristen på bostäder för studenter jag väljer att använda uttrycket bostäder för studenter för precis som sades här tidigare bor faktiskt de flesta studenter inte i så kallade studentbostäder utan de bor naturligtvis i bostäder lämpliga för studenter kan inte ses som en separat fråga utan måste kopplas till den totala bostadsmarknaden. Nyckeln till att lösa problemet med bristen på studentbostäder är en aktiv politik för ökat byggande och för ett bättre utnyttjande av det befintliga bostadsbeståndet så att man får en bostadsmarknad där efterfrågan och utbud kan mötas. När det gäller just samhällsplanering, byggande och bostadsförsörjning har och alliansregeringens politik varit klart utstakad sedan regeringsskiftet med just målet för ögonen att nå en bostadsmarknad i balans. Förenklat kan man beskriva utvecklingen så att vi genom olika åtgärder när det gäller bostäder och byggande har försökt att förflytta oss från att ha haft ett genomreglerat system med snedvridande statliga subventioner mot ett system med långsiktiga spelregler för marknaden. Det är, fru talman, väldigt viktigt att vi nu håller fast vid den politiken. Den politiken har också ett väldigt brett stöd bland branschens aktörer. Vi kan titta på de fem konkreta förslag som nämnde och som redovisades i . Där fanns ett förslag om investeringsstimulanser. Det kom omgående ett svar från byggbranschen där man sade att man faktiskt motsätter sig detta.