prot · GZ0951 · 2011-12-19 00:00:00 — Att basnäringarna har stor betydelse för exportinkomster råder det inget tvivel om. Basindustrin sysselsätter direkt 350 000 personer, men indirekt rör det sig om långt över en miljon som har sin utkomst från den näringen. Vi får ha i åtanke att basindustrin bland annat köper in kvalificerade konsulttjänster och avancerade servicetjänster. Många tjänsteföretag har startats just som kvalificerade underleverantörer till svensk basindustri. Under den senaste lågkonjunkturen var den svenska skogsnäringen en av de få ljuspunkterna, detta tack vare det svenska folkets nej till euron och ja till den svenska kronan. Jag kan inte undvika att återkomma till detta med energipolitik, även om det inte direkt har att göra med dagens debatt som sådan. Men energipolitiken är en betydelsefull pusselbit i sammanhanget. Det måste till fasta spelregler som sträcker sig långt fram i detta sekel. Den elintensiva industrin förväntar sig detta. är en exportberoende nation. Hur vi än vrider och vänder på orden och döper om olika näringslivsgrenar så är dessa för fortsatt tillväxts skull beroende av att få tillgång till en större marknad. Frihandel är något som vi givetvis ska försvara. Tullättnader har gjort att svenska företag har fått tillgång till större marknader, och vi får hoppas att den trenden fortsätter långsiktigt, även om det har dykt upp en del mörka moln på himlen . Det finns på många olika sätt stora fördelar med att inte vara beroende av en hemmamarknad. Att kunna dra fördel av skilda konjunkturlägen i olika delar av världen är ett viktigt argument. En annan sida av det hela är att mötet med en konkurrenssituation ute i världen ofta sporrar till utveckling och dynamiskt nytänkande. När det nu dessutom kan skönjas tecken på en konjunkturavmattning i vår del av världen kan det vara än viktigare att lyfta blicken bortom horisont. Det är väsentligt med flera ben att stå på när det stormar som värst i våra närområden. För många småföretag kan en ökad satsning eller till och med en nysatsning på export vara en tröskel som inte alltid är helt lätt att kliva över. Att kunna erbjuda svenska småföretag möjlighet att ta del av de snabbt växande ekonomierna i är en verklig utmaning, men inte desto mindre kan det ha stor betydelse för den svenska tillväxten . export till har i kronor räknat ökat bara , och jag är övertygad om att det finns mycket mer att göra på denna jättemarknad. Med den tillväxt som har uppvisat finns det helt säkert ett stort intresse för svenska produkter. har på grund av den förda familjepolitiken som bekant en lite knepig demografi, så jag kan tänka mig att det kommer att ställas större krav på till exempel medicinska hjälpmedel för den åldrande kinesiska befolkningen. Jag är övertygad om att det också kommer att ställas krav på miljöåtgärder i snabbt växande storstäder. städer växer med ca 50 000 invånare . Där finns det en möjlighet för svenska företag som är inriktade mot miljöteknik att visa framfötterna. Mot bakgrund av detta vill vi Sverigedemokrater därför i vårt budgetförslag satsa mer på exportfrämjande åtgärder. Vi har i vårt budgetförslag föreslagit 16 miljoner mer än i Alliansens budgetförslag. några ord om turistnäringen. Jag har med glädje tagit del av om turismen i . Jag citerar: Turismens exportvärde, mätt som utländska besökares konsumtion i , ökade till , vilket var mer än järn- och stålexporten och mer än dubbelt så mycket som värdet av den svenska personbilsexporten. Inget är dock så bra att det inte kan bli bättre. Vi sverigedemokrater har därför i vårt särskilda yttrande påpekat att stödet för att främja turismen i bör öka i förhållande till regeringens satsning. 127 (V): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 3 i betänkandet. Jag kommer att prata om innovationspolitiken eller bristen på innovationspolitik i mitt anförande. framtida välfärd är liksom sysselsättningen helt beroende av att industri- och tjänsteproduktionen förnyas. Vi kan inte stillasittande vänta in marknadens lösningar, utan här krävs ett medvetet agerande från regeringens sida. Det gäller infrastruktursatsningar, utbildning och hårdare kontroll över den finansiella marknaden. Men det behövs också riskkapital som stöd, för att få till nya företag och ny sysselsättning i . Vi kan inte ligga kvar i hängmattan och lapa sol och tro att stekta sparvar regnar från himlen. Den tiden är faktiskt förbi. Läget är betydligt mycket allvarligare än vad man kanske tror när man tittar på den exportstatistik som presenteras. höll jag ett anförande i kammaren under den allmänpolitiska debatten om näringspolitiken. Jag kunde då konstatera att läget såg bra ut, att sysselsättningen ökade och att exporten gick väldigt bra. Men om man läste statistiken kunde man också se att det bakom hörnet redan det här året väntade en nedgång av exporten. Vad är egentligen problemet i svensk industripolitik? Det man kan se, om man börjar studera det hela, är att produktiviteten i svensk industri har sjunkit . Att den ökade 2010 berodde på att det skedde från en oerhört låg nivå. håller den på att sjunka igen. Vad beror det på? Det beror på att vi är väldigt beroende av basnäringen skog och mark samt lastbilar. De är lågproduktiva, framför allt när det gäller råvaruleverantörer. Den andra delen som gör att vi är oerhört sårbara är att vi är ett litet land med stor export, där av vår bnp är beroende av exporten. Tittar vi på vilka länder vi exporterar till ser vi att det till är till och till . Det är allvarligt ur det perspektivet att det är en enorm kris i , där efterfrågan faller och där arbetslösheten ökar, vilket direkt får återverkningar på svensk industri och export. Vi kan också se att världskartan håller på att ritas om, från de rika industriländerna till de nya länderna i , , , , . Men där finns vi inte. Vi har missat det. Vi har tappat exportandelar . ökade industriexporten från . fram till har den minskat nästan samtliga år. Under fyra av de åren har vi haft en borgerlig regering. Det beror på att vi har en regering som inte tar tag i de stora utmaningar som vi har. I stället för att satsa på innovationer och utveckling av företag har man satsat på hushållsnära tjänster. Mitt under brinnande kris, när varslade 900 forskare, orkade vi inte lyfta blicken och diskutera det som är den stora utmaningen. Vi diskuterade i stället hushållsnära tjänster. Ytterst få noterade att det här var väldigt allvarligt. kan vi se att ska göra sig av med 1 400 forskare. En del kommer att få jobb i , en del förhoppningsvis i det nya kluster som växer upp i . Men det är inte tack vare regeringens aktiva politik, utan det beror på att det har funnits lokala företrädare som har jobbat för att försöka samordna det hela. Det finns mycket att fundera över när man läser regeringens proposition när det gäller näringspolitiken. är ett industriland, men vi har ingen industripolitik. Vi har inte haft det . När man säger att tjänstenäringen är det viktiga som växer här i ska man komma ihåg att industrin har outsourcat en stor del av sin verksamhet, som finns i den statistikgrupp som kallas tjänsteföretag. Det andra är att en stor del av tjänstenäringen består av restauranger, frisörer och så vidare som är helt beroende av hur hushållens ekonomi växer. För hushållens ekonomi är det helt avgörande att vi har en industripolitik och en export som går bra. Det behöver göras mycket i . Vi satsar mycket på forskning i , och det är bra. Men vi får ut väldigt lite av den forskningen. Vi ligger i topp när det gäller forskning. Men när det gäller att kommersialisera, att göra affärer av de idéer och innovationer som finns, ligger vi i botten i OECD-statistik. Vi ligger också i botten i OECD-statistiken när det gäller investeringar i , . Det säger mycket om att vi inte har tagit tag i de utmaningar som vi behöver ta tag i. När det gäller forskning är vi till beroende av våra stora företag. En tredjedel av forskningen står och för. Då kan vi förstå hur pass allvarlig den här situationen är, om vi inte förmår att göra någonting åt den. politik i den här frågan är egentligen att vi ska utgå från de stora samhällsutmaningar vi har, de globala utmaningarna, alltså klimat- och miljöfrågan, samt hälsan, som är kopplad till åldrande och ökad befolkning. Gör vi det är vi åtminstone inne på rätt spår. Men i en innovationspolitik, som vi ser det från , behövs det också aktiva statliga åtgärder. Vi föreslår ett forskningsavdrag, ett skatteincitament för forskning och utveckling för små och medelstora företag. Modeller finns att hämta från andra länder. är ett av de länder där det här har visat sig framgångsrikt. Vi föreslår att vi ska inrätta en riskkapitalfond för att helt enkelt hjälpa till att få statligt riskkapital där det saknas. Det gäller alltså mellan det första skedet och det skede när företagen är mogna för där finns det. Det är det som man kallar dödens dal. Där behövs det aktiva åtgärder, och vi föreslår en statlig riskkapitalfond. Vi behöver också ha statliga medel för såddfinansiering, testbäddar och demonstrationsanläggningar där det finns möjlighet att testa uthålligheten för nya innovationer som är på gång, som ännu inte är mogna. Det är riskkapital, för vi vet inte om det här kommer att bära frukt och bli nya produkter eller tjänster. Där går inte det privata riskkapitalet in det är en för stor risk. Det finns på andra håll i stället, inom sjukvård och inom skola, där risken är minimal och där man är helt oberoende av konjunkturuppgångar. Det här finns ju . Det finns alltså en hel del för regeringen att göra. Det finns en satsning som jag nu vill beröra. Det gäller lagen om offentlig upphandling. Den behöver ses över. Vi behöver också och det vet jag att regeringen sitter och jobbar med vässa den och skärpa till den. Det gäller det som man kallar innovativ upphandling. Upphandlingen innehåller då alltså en viss teknisk nivå med forskning och utbildning. Jag pratar inte om att man handlar upp redan befintlig teknisk kunskap, utan man går ett steg längre, som man har gjort i andra länder. Det finns exempel på det. Det skulle åtminstone vara ett steg i den riktningen, så att vi får någon form av innovativ politik här i . Avslutningsvis, herr talman, kan jag inte låta bli att säga: I brist på politik hotar regeringen med att lagstifta det gäller lagen om valfrihet om inte kommunerna rättar in sig i leden och öppnar för konkurrens. Det är väl som så vackert har skrivit i den vackra boken : Det var en stor glädje att det fanns gamla och sjuka att vårda. Den dag ingen längre behövde vårdas var det slut med bygden. Ja, de sjuka och döende var en välsignelse. De utgjorde basen för näringslivet i trakten. Det var de enda som behövde föröka sig. 128 (KD): Vi har att se fram emot en trevlig och kanske lång kväll tillsammans. Jag kommer tillsammans med mina allianskamrater att presentera vår syn på näringspolitiken. Min uppgift nu är att tala om den allmänna inriktningen på näringspolitiken. Det är klart att alla inser att målet för näringspolitiken är just att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. Det är bara så som vi kan vända utvecklingen för de människor som fortfarande befinner sig i ett utanförskap, någonting som jag tror att vi alla här gemensamt är besjälade av att medverka till. Goda villkor för företagande är avgörande för ekonomisk tillväxt. För att uppnå en hög nivå på privata investeringar, som redan har efterlysts här, krävs det att har ett bra företagsklimat. Politiken ska bidra till en hög produktivitetstillväxt det har också berörts här i talarstolen. Men det handlar om att skapa goda förutsättningar för konkurrens, forskning, innovation och lärande och kanske inte om att pytsa ut pengar till olika myndigheter i första hand. Ett konkurrenskraftigt näringsliv förutsätter, som sagt, ett gott företagsklimat. Det skapas genom insatser på många olika områden. Det handlar om skatter, om transporter, om it, om forskning, om utbildning, om handels- och investeringsfrämjande, om hur arbetsmarknaden fungerar, om sociala trygghetssystem för företagare, om energi, om miljö, om landsbygdsutveckling, om kultur och om regional tillväxt. Ja, allt det är bara exempel på områden som har stor betydelse för näringslivets utveckling. Det är klart att den alltmer globaliserade ekonomin innebär stora möjligheter. Men det innebär också en ökad konkurrens för de svenska företagen. Ett bra entreprenörs- och företagsklimat är, som sagt, avgörande för att ekonomin ska växa och vara livskraftig. Men det krävs också en positiv och öppen attityd till företagande och företagsamhet för ett ökat nyföretagande. Fler företag och jobb kräver ett dynamiskt näringsliv med fler innovationer, och när ny kunskap och nya idéer omsätts i lönsamma verksamheter och nya produkter och tjänster skapas bättre förutsättningar för en långsiktigt hållbar tillväxt i hela landet. Jag menar att regeringen bedriver en tillväxtpolitik som utgår från företagarperspektivet och som syftar till att skapa bättre förutsättningar för nystart av företag och tillväxt. Jag nämnde att det är många politikområden som är avgörande, men det handlar också om att näringspolitiken utgår från olika perspektiv. Makroekonomisk stabilitet är oerhört viktigt. Goda ramvillkor för företagande och näringspolitiska insatser är också nödvändiga för att främja en sådan här tillväxt. Det här ställer krav på en flexibel arbetsmarknad, en väl fungerande kapitalmarknad, en utformning av skattesystemet som främjar att företag startas och växer och en anpassning av trygghetssystemen till företagarnas behov. För att skapa förutsättningar för fler växande företag behövs både generella och riktade insatser för företagande. För att fler ska bli företagare krävs att fler individer ser företagande som lika självklart som en anställning. är det främst inom tjänstesektorn som nya företag etableras, och det är också där många av de växande företagen är verksamma. Dessa nya företag stärker konkurrensen och bidrar därmed också till utvecklingen av befintliga företag, och det förbättrar förutsättningarna för tillväxt och ökad sysselsättning. I den takt som i allt högre grad blir en kunskapsbaserad ekonomi ökar också betydelsen av tjänsteinnovationer. Kvällens utgiftsområde 24, Näringsliv, rymmer väldigt många olika insatser för att främja alla de här sakerna som jag nu har talat om. Det handlar väldigt mycket om generella insatser men också om insatser för att främja forskning, utveckling och innovation, konkurrensfrämjande åtgärder och regelförenkling. Det rör sig också, herr talman, om mer riktade insatser, som åtgärder för att främja kvinnors företagande, företagande bland personer med utländsk bakgrund, social ekonomi och socialt företagande. har vi ett antal kommittémotioner från både Socialdemokraterna och där man efterfrågar att ska göra uttalanden i allmänna termer om näringspolitikens inriktning, om företagsfrämjande och om innovationsstrategi. Jag vill i det sammanhanget lyfta fram vad som sägs i budgetpropositionen om detta, nämligen att det krävs en ständig förnyelse för att ska behålla och stärka sin position som ett innovationsland i den globala konkurrensen, eftersom innovationsklimatet i andra länder utvecklas. Långsiktiga och kraftfulla satsningar från privata och offentliga aktörer på innovationsaktiviteter som forskning och utveckling är också avgörande för framgångsrika företag. Den nationella innovationsstrategi som regeringen började arbeta med bygger just på att det svenska näringslivet måste utveckla sin innovationsförmåga. Det är helt avgörande. Det har också berörts att ligger väldigt högt när det gäller forskning och utvecklingsinsatser men att vi inte är så bra ännu på att kommersialisera dem. Där är det väldigt viktigt att de näringspolitiska insatser som görs är ägnade att lyfta också kommersialiseringen av innovationerna i . I replikskiftet kommer vi, antar jag, att återkomma till vad olika partier har för förslag och hur det påverkar möjligheterna att kommersialisera innovationer i . Inom EU och framhåller man också betydelsen av vetenskaplig kunskap för innovation som man pekar på att också andra källor till kunskap hos användare, entreprenörer och medarbetare behöver betonas mer . Det handlar om regelverken som främjar innovation. Det är väldigt viktigt. It och internets betydelse för innovation lyfts också fram både av och EU, liksom innovationsförmågan i både små och medelstora företag men också offentliga aktörer, till exempel genom offentlig innovationsupphandling. Enligt betänkande kan innovationsvänlig upphandling och innovationsupphandling stärka den offentliga verksamhetens förnyelse, kvalitet och effektivitet. Regeringen gör bedömningen att offentlig upphandling kan vara en drivkraft för innovation och därmed också bidra till förbättringar av offentliga tjänster. Här är satsning på information om möjligheterna att upphandla innovationer väldigt viktiga. Regeringen föreslår också i budgetpropositionen att ska få ytterligare 24 miljoner och därefter 9 miljoner för att just stödja uppbyggnaden och utbytet av kompetens, metod och erfarenhet för innovationsupphandling som ett komplement till det ordinarie upphandlingsstödet. Jag vill också nämna att regeringen utformade en strategi för ökad tjänsteinnovation. Det var ett steg mot en politik för innovation som omfattar alla aspekter av innovation och alla delar av samhället. Genomförandet av tjänsteinnovationsstrategin har fokuserat på att utveckla innovations- och näringspolitiska myndigheters verksamheter. Inom ramen för arbetet med strategin för en ökad tjänsteinnovation har man konstaterat att statistiken har brister och att olika indikatorer behöver utvecklas. Därför kommer också regeringen att ge i uppdrag att samverka med Tillväxtanalys och för att utveckla indikatorer för innovation. I detta anförande instämde , , och (alla M) samt och (båda C). 129 (S) replik: Det var många vackra ord om näringspolitiken. Tyvärr finns det få exempel på hur detta ska omsättas i praktiken. Jag tänkte dock inte ta så mycket om det i mitt replikskifte, utan jag tänkte ställa tre frågor till . Vi pratar väldigt ofta om begreppet nya och växande företag, och jag vill ta upp frågan om växande företag. Det finns få exempel på företag som växer från små företag till medelstora företag. Det finns ännu färre exempel på medelstora företag som växer till att bli nya och nya nya aktörer på den marknad som kanske till viss del inte kommer att vara lika aktuell . Då är min fråga till ordföranden för näringsutskottet, : Vilka åtgärder har ni när det gäller detta? Ni har ju bara funderat och utrett, och när ni har utrett färdigt så kommer ni tillbaka med ett betänkande, och så ska ni utreda till om hur vi ska få företag att växa. Den andra frågan är: Var finns ? Varför är hon aldrig aktuell för någon riksdagsdebatt som handlar om näringspolitik? Den tredje frågan gäller . Varför har man inte kunnat ta denna fråga som handlar om hur man ska få den här aktivitetsplanen, aktiviteterna man skulle kunna göra som presenterade för oss i utskottet? Hon talade om att man har en beredskap för vad som händer. Det var mina konkreta frågor. 130 (KD) replik: Det är spännande frågor som ställer. Hur får man små företag att växa till medelstora företag, och hur får man medelstora företag att växa till och motsvarande? Jag tror att det är väldigt olika vilka målsättningar företagare har. En del vill växa; andra vill inte växa. En del har bärkraftiga affärsidéer som kan skalas upp så att de blir globala. är ett sådant exempel. Det kan handla om en innovation. Våra största börsföretag är ofta byggda på innovationer och . Det handlar också om att det finns lämpliga aktörer som kan ta ett familjeföretag vidare. Då finns det i olika aktörer. Vi har en grupp som är ganska hårt ansatt av olika skäl: riskkapitalbolagen som man benämner som om de nästan har bovstatus. Sanningen är, herr talman, att exempelvis ordföranden för , , sade på ett seminarium i för två somrar sedan att deras medlemmar har ett större inflytande i private equity-ägda företag än i börsnoterade företag. Där finns ägarna närmare. Där är det ett större inflytande och en bättre löneutveckling. Jag vill peka på att den typ av företag som går in i till exempel ett familjeföretag och sätter in kapital och kompetens är ett av de bästa exemplen på hur mindre företag har kunnat växa och bli större. Det behövs andra metoder också, men det är aktörer som i har varit väldigt duktiga på detta. Jag tycker att det är viktigt att nämna det i det här sammanhanget. 131 (S) replik: Jag fick svar på en fråga i alla fall. Får jag bara säga att vi vet att det inte är jättesvårt att få finansiering upp till 5 miljoner, även om det kan ha sina svårigheter också, eller över 20 miljoner, men däremellan är det svårt att få finansiering till företagen. Det är ju där som staten skulle kunna vara en aktör. Frågan är hur mycket aktör staten vill vara. Sedan återstår mina frågor om . Hur var det med beredskapsplanerna för , och var är ? 132 (KD) replik: Den sista frågan kan jag lätt svara på: Vet ej. Jag vet inte var är. När det gäller finns det en beredskap. Regeringen satsar i budgetpropositionen 1,6 miljarder extra för insatser i arbetsmarknadspolitiken. Det är en kraftig förstärkning av Arbetsförmedlingen och annat sådant som behövs. Vad som kommer att hända med vet vi inte. Vi vet att bolaget har varit oerhört intressant för ett antal kinesiska aktörer. Jag har sett olika uppgifter om vilka som kan vara intresserade av att driva det här företaget vidare. Ingen av oss vet detta , men jag tror att jag vågar säga att regeringen har gjort vad man har kunnat. Man har snabbt expedierat när det har kommit begäran från Saabs ledning om att exempelvis få förändringar i de panter som staten har haft. Det har varit det mest konkreta som har kommit från till regeringen. Och man har varit en samtalspartner. Men man har icke varit en aktör i den här processen. har staten en stor beredskap för att bidra till att de som i olika skeden inte kommer att få fortsätta att arbeta inom Automobil också kan komma vidare på arbetsmarknaden. 133 (V) replik: Det var väldigt vältaligt av , mycket positiva, värdeladdade ord som togs upp. Men de frågor som du tog upp saknar konkret politiskt innehåll. Du pratade om produktiviteten, att näringslivet ständigt behöver förnyelse. När vi har haft och har ett produktivitetsbortfall i svensk industri är det faktiskt allvarligt, väldigt mycket beroende på att vi är och har varit en råvaruförsörjare. Vi säljer väldigt mycket malm och skog . Det är väl bra, men var är politiken när vi går till nästa steg i värdekedjan? Eller ska vi ständigt förbli producenten av råvaror? Risken är stor. Malmen och skogen samt maskindelar är ju de stora delarna i svensk nettoexport , om vi talar om inkomster. I den andra delen tog du upp regelförenkling och att det var viktigt med trygghetssystem för företag. Det första ni gjorde var att ändra och faktiskt försämra trygghetssystemet för företagen genom att förlänga antalet karensdagar. är det på väg att återställas igen med tanke på återställare. Jag tänker ta upp sjuklöneansvaret som en form av regelförenkling som är väldigt väsentlig när det gäller trygghetssystemen. har drivit den frågan i åtta , tror jag att det är, och har alltid blivit ifrågasatt för den delen. vet jag att har svängt i den frågan. Det är jag glad över. Jag hoppas att även andra kommer att göra det. Hur ser på sjuklöneansvaret för småföretag? Är ni beredda att sänka det? 134 (KD) replik: Låt mig börja med den senaste frågan, om jag är beredd att göra någonting åt sjuklöneansvaret. Jag kan bara tala för mitt eget parti. På vårt riksting beslutade vi att avskaffa eller minimera kostnaderna för småföretagens sjuklöneansvar. Det var ett beslut som togs av vårt riksting och det är någonting som jag kommer att arbeta för.