prot · GZ0951 · 2011-12-19 00:00:00 — Jag tycker att det är av mindre vikt vem det var som påbörjade arbetet, utan det är av mer vikt vilka resultat som uppnåtts. Om har några fina resultat att sätta i hatten får han gärna visa dem för mig. Vi är den enda regeringen som har klarat av att göra en konkret faktisk minskning av företagarnas regelbörda i vardagen. Det är ändå det som räknas. Vem som började kan vi tjabbla om efteråt. Jag fick också en fråga om strukturfonderna. Jag förstår inte riktigt vart vill gå. Regeringen har varit tydlig med ståndpunkten att pengarna behövs. De bidrar till en hållbar utveckling i hela landet. Sedan handlar det om hur man använder pengarna. Jag tror inte att vi ska säga att det sättet vi använder dem på är av givet. Jag tror att det finns många sätt att fokusera pengarna bättre, att se till att de kommer till bättre nytta. Men att pengarna finns är en viktig del av utvecklingen för hela . 174 (S) replik: Jag börjar med resultaten. En del av de resultat som ni tillgodogör er är effekten av beslut som har fattats under den tidigare socialdemokratiska regeringen men som inte fick någon praktisk betydelse på grund av att det tar X år eller månader innan de får praktisk betydelse. Jag föreslår att börjar i den änden att hon ser efter när besluten fattades och när effekterna kom. Vad jag åsyftar är att regeringen motarbetar strukturfonderna på europeisk nivå. Man tycker inte att vi i ska ha dem. Man säger att de ska gå till de länder som har störst behov i relation till andra länder, inte inom länder. Jag föreslår att tittar på resonemanget och argumenteringen även på den punkten. Det är en sak att stå här, men det är en annan sak att se vad som utförs där. Då pratar jag om och . Det ena är något som står emot det andra. Det är lite olyckligt. Vi har sagt att det är självklart att den typen av stöd ska finnas. Vi har också sagt att alla länder ska finnas med inom ramen för systemet därför att det inom länder också finns skillnader. gjorde klart för oss i sitt anförande att det fanns olika behov i . Därför tycker vi att stödet ska finnas i alla länder och att det ska utformas på ett sådant sätt att de som har störst behov ska ha, men i en fallande skala. 175 (C) replik: Men då kan vi väl konstatera att vi är ganska överens, för det är precis det vi har sagt: Pengarna ska gå dit där de behövs bäst. Där är till exempel glesheten ett viktigt kriterium, där man kan titta på: Var behövs pengarna? Det är precis det som den har sagt. Sedan har man också sagt att vi ska titta på EU:s totala utgiftsram, att vi ska se om alla dessa utgifter verkligen behövs. Där är naturligtvis både jordbrukspolitiken och sammanhållningspolitiken föremål för översyn, precis som allting annat. Men det handlar om att inse att vi befinner oss i ett läge där vi måste vända på varje skattekrona. Jag vet inte om det är Socialdemokraternas linje att vi fritt ska sprida pengar omkring oss, oavsett om det handlar om EU eller om det handlar om . Det tycker inte jag låter som en ansvarsfull och ansvarstagande politik. När det gäller regelförenklingarna kan jag bara titta på ett område som jag känner till ganska väl, och det är det jordbrukspolitiska området, där vi har regelförenklat . Där kan jag meddela att det minsann inte fanns några förslag liggande från den socialdemokratiska regeringen. Där har vi fått kapa en mängd administrativa bördor som har lagts på våra jordbrukare runt om i . Sedan finns det andra exempel: kvartalsredovisning av moms, förenklade redovisningsregler och avskaffad revisionsplikt för vissa bolag. Det har haft stor betydelse i företagares vardag. Såvitt jag vet är inte det socialdemokratiska förslag. 176 BORIANA (M): Regional utveckling handlar i stor utsträckning om regional mobilisering kring gemensamma visioner och mål. Det innebär att alla delar av kan och ska utvecklas på sina egna villkor och med beaktande av helheten. Lokala förutsättningar och resurser för tillväxt och hållbar utveckling ska tas till vara, men det är också viktigt att identifiera svagheter och faktorer som hämmar utvecklingen samt initiera insatser som motverkar dessa. Det finns stora olikheter mellan de olika delarna av , men dessa olikheter är berikande. De utgör en styrka och ger den dynamik som krävs för utveckling. Utveckling i en del av sker inte på någon annan dels bekostnad. tillväxt är summan av den tillväxt som skapas i landets alla delar. Det är viktigt med nedifrån-och-upp-perspektivet där de som berörs är involverade i besluten. Regionalpolitik som inte har med sig de lokala nivåerna kan inte vara framgångsrik. Synen är noll på de långa distanserna! På nära håll finns de många nyanserna!, om jag får citera . Investeringar, företagande, innovation och förnyelse, kompetensförsörjning och arbetskraftsutbud är områden där det krävs en varierande dialog mellan berörda aktörer och samordning mellan insatser på lokal, regional och nationell nivå. Målet med den regionala tillväxtpolitiken är att hela utvecklingskraft, hållbara tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas till vara på ett hållbart sätt. Naturligtvis omfattar den regionala tillväxtpolitiken betydligt fler åtgärder än de som finansieras av anslag inom utgiftsområde 19. Regionala hänsynstaganden och åtgärder finns i princip inom samtliga utgiftsområden. Ett exempel är landsbygdsprogrammet och den särskilda satsningen på det nya matlandet, som omfattar för åren 20102013. Livsmedelssektorn omsätter ca och sysselsätter 62 000 personer. Sektorn är större än både metall- och pappersindustrin men står ofta politiskt i skuggan av dessa. Livsmedelssektorn är avgörande för levande städer och landsbygd, för att skapa tillväxt och utveckling och för att bidra till framtidens sunda matvanor. Jag vill ge ett exempel från mina hemtrakter, Smaka på , som är regionens samordnare i utvecklingen av skånska matföretag. Projektet drivs av , och målet är att öka intresset för den skånska maten, både i och utomlands för att på så vis öka tillväxten för skånska matföretag. Det är en verksamhet som verkligen stärker länkarna mellan landsbygden och städerna och bidrar till att nya arbetstillfällen skapas. Generella satsningar på företagande gynnar alla oavsett om man bor på landsbygden, i mellanstora städer eller i storstaden. Regeringen har arbetat för att skapa ett bättre svenskt företagsklimat. Vi har exempelvis avskaffat förmögenhetsskatten, reformerat 3:12-reglerna för att minska regelkrånglet och därmed öka drivkraften att våga nyanställa samt höjt schablonbeloppet i förenklingsregeln. Tillväxt skapas av män och kvinnor i företag i alla delar av landet. Offentliga aktörer har en viktig roll i att underlätta och stödja företagens utveckling, men den viktigaste rollen spelas av individen. Det är individens drivkraft, mod och idéer som ligger bakom alla framgångsrika satsningar. Trots att vi har ett jämställt samhälle är kvinnliga företagare fortfarande underrepresenterade i statistiken. Kanske behöver kvinnor mer uppmuntran och stöd när det gäller att starta företag. De flesta män ser sig själva som nya när de startar företag, medan kvinnor oroar sig för kostnader och krav och i slutändan ofta väljer en anställning framför företagande. Vi vill därför uppmuntra fler kvinnor att våga ta steget till att bli företagare. fattade regeringen beslut om ett treårigt verksamhetsbidrag till resurscentrum för kvinnor på sammanlagt . Målet för dessa resurscentrum är bland annat att synliggöra kvinnors villkor och öka kvinnors inflytande. Verksamheten prioriterar insatser inom följande områden: entreprenörskap och innovativa miljöer, kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud, tillgänglighet, strategiskt gränsöverskridande samarbete samt landsbygdsutveckling. Jag nämnde tidigare i mitt anförande. Just är ett exempel på att det går utmärkt att starta företag i glesbygd bara man har en bra affärsidé. Och affärsidéer saknas inte på landsbygden. Den har en unik potential för turism och rekreation, äventyr och upplevelser. I Åre startade tre driftiga kvinnor , och Chokladfabrik. , senare, omsätter man 30 miljoner och har 25 helårsanställda. Detta är ytterligare ett framgångsrikt exempel på att det genom innovation, envishet och flexibilitet går att starta och driva företag i glesbygden. Slutligen vill jag säga några ord om reservation 1, eller snarare den del av reservationen där det påstås att integrationsfrågorna har behandlats styvmoderligt inom den regionala tillväxtpolitiken. Min uppfattning är att regeringen sedan valet har arbetat målmedvetet och gjort mycket för att underlätta integrationen. Jag yrkar bifall till propositionen och avslag på samtliga motioner. I detta anförande instämde , , och (alla M). 177 (S) replik: Vi har hört många vackra ord från talarstolen både nu och tidigare. Det har pratats om utbildning, om att minska utanförskap, om att man ska se till att arbetsmarknaden får tillgång till den arbetskraft man behöver och så vidare. Just nu pratar vi alltså om den regionalpolitik som bedrivs i . Ett av de ben som regionalpolitiken står på när det gäller samordningspolitiken det är den enda regionalpolitik vi har är Socialfonden. Vi har alla fått information om att regeringen inte har för avsikt att genomföra det som man har sagt ska gälla för programperioden 20072013. Det handlar om att man inte tänker söka motsvarande . Man är tydligen inte beredd att gå in med egna pengar trots att man säger att behovet finns och att man anstränger sig. En del säger till och med att det är den bästa regeringen på det hela, vilket motbevisas av den här situationen. Jag undrar om man från sida tycker att det är ett rimligt sätt att lösa problemet med utanförskap på. Man avstår från pengar som vi har varit med och betalat till EU. Om man nu tycker det, har man för avsikt att tillskjuta de pengarna på något annat sätt? Vi har nämligen inte sett någonting sådant i budgeten. 178 BORIANA (M) replik: Jag håller inte med om att den enda regionalpolitik som bedrivs är den politik som sker i samband med fördelningen av de regionala strukturfonderna. Det görs mycket mer på alla nivåer. Regeringen vill verkligen att alla delar av landet ska utvecklas. Storstäderna och landsbygden ska utvecklas i symbios som helhet och föra landets utveckling framåt. När det gäller integrationen har sedan regeringen tillträdde 2006 arbetslinjen varit en av de viktigaste reformer som man har genomfört. Människor ska växa och utvecklas genom eget arbete. Det är det enda möjliga sättet för utveckling att människor bidrar och har starkare självförtroende. Fördelningen av pengar är en annan regerings . 179 (S) replik: Jag fick inte svar på frågan, men jag kan kommentera det som skulle vara svaret. Vi har tidigare här hört att utanförskapet inte har minskat. Det ligger fortfarande kvar. Arbetslinjen har inte blivit någon större succé. Vi har en arbetslöshet på , och vi har en ungdomsarbetslöshet som aldrig har varit så hög som . Det bara rullar på med misslyckandena. Jag kanske uttryckte mig lite otydligt när det gäller vad som är regionalpolitik. Det jag talar om är de pengar och åtgärder som i budgeten anses vara regionalpolitisk tillväxt. Det är vad vi står här och diskuterar. Jag vet att det finns även andra områden. Men även på andra områden får regeringen stryk. Om vi till exempel talar om infrastruktur innebär det att regeringen är sämre på infrastruktur. Trots att den säger att den ska lösa problemet och att det ska bli bättre blir det sämre. Sedan får man komma lite grann i efterhand och lösa problemen. 180 BORIANA (M) replik: Vi diskuterar nu budgeten . I de regionala strukturfondsprogrammen satsas 3,6 miljarder på utvecklingsinsatser . Vi får också insatser genom europeiska socialfonden, som nämnde. Det är 2,8 miljarder . Jag skulle vilja att vi håller oss till det år vi diskuterar. När det gäller diskussionen om de framtida satsningarna inom strukturfondsprogrammen i den europeiska socialfonden pågår förhandlingarna. Beslut kommer inte att fattas . Låt oss inte gå händelserna i förväg. När det gäller ungdomsarbetslösheten vågar jag påstå att anledningen till att så många ungdomar har svårt att hitta jobb är det havererade socialdemokratiska utbildningssystemet, där eleverna tillåts gå genom skolan utan att lära sig någonting och utan att få några praktiska färdigheter och kunna vara attraktiva på arbetsmarknaden. Detta har vi försökt vända genom den nya skollagen och genom införandet av praktiska utbildningar som rustar ungdomarna bättre. Dessutom har vi sänkt arbetsgivaravgifterna för att anställa ungdomar. Vi har också insatsen med sänkt restaurangmoms, som ni skrattar åt. Den kommer också att ge tusentals jobb till ungdomar och andra som står långt från arbetsmarknaden. (forts. prot. 15 § Beslut om uppskjuten ärendebehandling Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att pågående ärende samt återstående ärende på dagens föredragningslista skulle uppskjutas till morgondagens sammanträde. Anmäldes och bordlades EU-dokument KOM(2011)785 Förslag till och rådets förordning om inrättande av programmet Kreativa KOM(2011)788 Förslag till och rådets förordning om inrättande av för alla Unionens program för allmän utbildning, yrkesutbildning, ungdom och idrott utlåtande /12:FiU19 Utlåtande över grönbok om möjligheterna att införa stabilitetsobligationer 17 § Anmälan om interpellation Anmäldes att följande interpellation framställts 2011/12:175 Svensk klimatpolitik efter av (MP) till miljöminister (C) Interpellationen redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 18 § Anmälan om fråga för skriftligt svar Anmäldes att följande fråga för skriftligt svar framställts 2011/12:262 Avtal om upphörande av entreprenadkontrakt av (S) till statsrådet (M) Frågan redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 19 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen från sammanträdets början till och med 7 § anf. 31 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med 8 § anf. 61 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 11 § anf. 84 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 12 § anf. 113 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 13 § anf. 142 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.