prot · GZ0920 · 2011-10-20 00:00:00 — 1 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsråden välkomna till dagens frågestund. Frågor besvaras av socialminister , statsrådet , statsrådet , statsrådet och statsrådet . Socialminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. 2 (S): Jag har en fråga till statsrådet . Vi ser med stor oro på hur kontinuerligt gör en hårdare bedömning och minskar antalet timmar för personlig assistans för personer med funktionsnedsättning. Detta drabbar enskilda personer så pass hårt att något måste göras, skriver Vårdföretagarna. Personlig assistans betyder för många människor med svåra funktionsnedsättningar skillnaden mellan ett aktivt liv och ett passivt liv. En regeringsrättsdom har emellertid fått grunden för assistansreformen att krackelera. Den tidigare klara principen att de grundläggande behoven är integritetskänsliga och därför ska berättiga till personlig assistans har i stället omformulerats till att de ska berättiga till assistans om de är integritetskänsliga. Det har lett till en stor rättsosäkerhet, och assistansreformen är en alldeles för viktig sak för de människor, medborgare, som är beroende av den för att vi ska låta rättsosäkerheten bestå. Tänker statsrådet ta initiativ till ett förtydligande som säkrar den personliga assistansen och hävdar lagens intentioner? 3 Statsrådet (KD): Assistansreformen är en viktig reform. Det är en reform att vårda och säkerställa för framtiden. Det gör i större utsträckning än tidigare är tvåårsomprövningarna. Det har lett till att en hel del får fler assistanstimmar och några får färre. Men det har blivit en ökning av antalet assistanstimmar per individ och antalet personer som får assistans. Det är viktigt att komma ihåg. Sedan är det naturligtvis viktigt att se till att omprövningar och annat sker på så goda grunder som det bara är möjligt. Därför har regeringen tagit initiativ till en rad undersökningar och utredningar för att säkerställa att assistanstimmarna används på ett riktigt och rimligt sätt. Vi har fått svar från på ett uppdrag de har haft om assistansersättning. Det handlar om att stödja tillämpningen av reformen. Jag får i övrigt återkomma i nästa svar. 4 (S): är en av många som är personligen drabbad. Han skriver att han fick besked från att de minskar hans behov av personlig assistent . Han sitter i rullstol förlamad till , och han behöver hjälp med allt. Han bröt nacken 1998 och fick då beviljat 177 . ska han, efter att en handläggare har bedömt honom vid ett hembesök och ett ifyllt frågeformulär, ha ett mindre behov. Det knepiga är att han har blivit sämre , vilket han har intyg på från läkare och arbetsterapeut. Jag är fullt medveten om att statsrådet inte kan kommentera enskilda ärenden, men problemet är att det inte är enskilda enstaka fall vi får ta del av. Det finns många vi kan läsa om. Min och många andras bild är att detta måste ut. var de grundläggande behoven integritetskänsliga, och därför skulle de berättiga till personlig assistans. säger man att behoven berättigar till personlig assistans om de är integritetskänsliga. Tänker statsrådet ta initiativ till att förtydliga och därmed säkra den personliga assistansen och hävda lagens intentioner? 5 Statsrådet (KD): Tvåårsomprövningar görs i utsträckt och utvidgad form. Det som händer är att en del får mer assistans, andra får mindre. För att säkerställa att bedömningen sker på ett mer enhetligt sätt över hela landet har vi bett att ta fram ett bedömningsinstrument så att vi kan säkerställa att det sker en enhetlig bedömning. Vi följer noga utvecklingen. Det är lite tidigt att säga om förändringar i något avseende behövs. Inspektionen för socialförsäkringen granskar också tvåårsomprövningarna, vilket är viktigt för oss att få ta del av. Den har vi ännu inte sett, och den ber vi att få återkomma till. Låt mig än en gång upprepa att utvecklingen av reformen är att fler får timmar och fler timmar. Det finns en ökning av antalet personer och en ökning av antalet timmar. Sedan kan det i det enskilda fallet bli en annorlunda bedömning. Det är helheten just . Vi följer noga vad som händer i bedömningar. Förtroendet för sjukförsäkringen och 6 FINN (M): Jag har en fråga till statsrådet . Alliansregeringens reformering av sjukförsäkringen har gjort att den har blivit bättre och mer rättssäker. kommer ytterligare förbättringar i budgetpropositionen, vilket är glädjande. Men är förtroendet för försäkringen och i vissa delar fortfarande oacceptabelt låg. En orsak kan vara att och Arbetsförmedlingen inte alltid har en gemensam uppfattning i bedömningen av arbetsförmågan. Det är naturligtvis helt orimligt att utsatta människor kommer i kläm på grund av myndigheters olika bedömning av arbetsförmågan. Desto mer glädjande är det att lämnade över en rapport till regeringen om en ny metod för att bättre bedöma de sjukskrivnas arbetsförmåga. Jag undrar om ansvariga statsrådet lite kort kan berätta om metoden och även fundera över på vilket sätt den kan komma att öka förtroendet för sjukförsäkringen och . Det är helt avgörande för tilltron till systemet på lång sikt. 7 Statsrådet (M): I grund och botten handlar det om med vilken bredd man ska förväntas försöka försörja sig själv, på vilken arbetsmarknad, när man framför allt inför 180-dagarsprövningen ställs inför andra uppgifter. Det här är en delikat uppgift. Det är många människor som i praktiken har väsentliga funktionsnedsättningar men uppenbart också möjligheter att arbeta och försörja sig själva helt eller delvis. Då måste det prövas mot arbetsmarknaden om det finns en rimlig förmåga, om den uppfattas som relevant eller möjlig. Vi har märkligt nog aldrig haft instrument för detta i , varken i den nya lagstiftningen eller i den gamla lagstiftningen. Vi har aldrig haft några kvalificerade instrument för detta. Det har också inneburit att många människor i praktiken har prövats på olika sätt av olika myndigheter. prövas i skarpt läge det som och har fått i uppdrag att göra. När det väl införs kommer det att innebära en radikal förbättring av rättssäkerheten i . 8 FINN (M): Tack för svaret, statsrådet! Det verkar som att man med det nya bedömningsverktyget kan komma att bättre än tidigare mejsla ut en specifik bild av individens psykiska, fysiska och sociala förmågor, vilket sedan lättare kan paras mot de krav som ställs på den befintliga arbetsmarknaden. Den rödgröna oppositionen har gjort ett stort nummer av semantiken i en prövning, om man ska prövas mot reguljära arbetsmarknaden eller mot vanligen förekommande arbeten på arbetsmarknaden. De har till och med hotat att sabotera regeringens kommande förslag om inte deras tolkning av vad som är en arbetsmarknad blir gällande. Tror ministern att det nya bedömningsverktyget för arbetsförmågan kan ta udden av denna något löjliga debatt om ordval för att i stället rikta in bedömningen av arbetsförmågan på det som verkligen är viktigt, nämligen att det sker på ett rättssäkert och för individen begripligt sätt? 9 Statsrådet (M): Jag tycker att ordvalet är viktigt. Det är viktigt att vi har en begreppsapparat när vi resonerar om arbetsmarknaden, hur bred arbetsmarknad man prövas mot, som också svarar mot det innehåll som finns. Där tycker jag att vi självkritiskt kan säga, om vi blickar bakåt, att det gamla begreppet normalt förekommande arbeten inte räckte som begrepp. Det var lika stor oenighet då som om det var riktiga eller fiktiva arbeten man prövades mot. Det begrepp som vi inför förra regeringen införde har inte heller räckt som begrepp, det vill säga den reguljära arbetsmarknaden. Det svarar inte på de svåra frågorna. har vi givit ett följduppdrag till det arbete som bedrivs på tillsammans med att också titta på vilken begreppsapparat som svarar mot ett kvalificerat innehåll i själva verktyget det gamla, det nya eller en helt annan begreppsapparat. Det är en viktig fortsättning. 10 (MP): Jag har en fråga till handelsministern angående det besök som en försvarsdelegation från genomförde i då man på inbjudan av besökte örlogsbasen i och delar av svensk försvarsindustri. Det sticker onekligen i ögonen att medan regeringen är i färd med att utarbeta en skärpning av den lagstiftning som reglerar export av vapen till icke-demokratier bjuder en statlig myndighet in höga officerare från en av världens hårdaste diktaturer, vars anfallsstyrkor medverkar till att slå ned det folkliga upproret i grannlandet . Min fråga till handelsministern är om hon anser att det inträffade påkallar modifiering av det regelverk genom vilket har att verka. 11 Statsrådet (M): Tack för en viktig fråga! håller vi på att utarbeta ett utredningsdirektiv för att kunna se över vår lagstiftning. Det är ett uppdrag som regeringen har fått av där det bland annat handlar om att involvera demokratikriteriet. Det är någonting som vi ser seriöst på, och vi förutsätter att det kommer att bli en genomgripande utredning så att vi sedan kan ta ställning till hur vi ska förändra vår lagstiftning. Vi har en väl fungerande lagstiftning som har tjänat på ett bra sätt. Vi har en strikt exportkontroll med en självständig myndighet, ISP, och vi har dessutom ett exportkontrollråd där parlamentariker från alla partier sitter med och har insyn i detta. 12 (MP): Jag får tacka statsrådet för svaret. Jag skulle för det första vilja höra om vi kan få någon tidshorisont för när utredningen kommer att föreläggas . För det andra är det här är någonting som sticker i ögonen på hundratals miljoner människor i den del av världen där de nu kämpar för demokrati. förlängde regeringen samarbetsavtalet med , och om jag tolkar handelsministern rätt tycker man att detta besök av höga saudiska marinofficerare är ett tecken på att vi har en väl fungerande lagstiftning. Är det inte tecken på raka motsatsen? 13 Statsrådet (M): Till att börja med är det svårt att svara exakt om tidshorisonten för utredningen och när en ny lagstiftning i så fall skulle kunna träda i kraft. Men jag anser att det är ett genomgripande arbete vi behöver utföra. Det har gjorts tidigare utredningar där det fortfarande saknas vissa kriterier och vissa underlag, och därför är det viktigt att göra det här. Det är någonting som har varit överens om, genomgripande i alla partier. Jag ser det som att det är bättre att det verkligen blir en grundlig utredning och i så fall en förändring av vår lagstiftning än att vi hastar fram, för det är en väldigt viktig fråga. I fråga om det saudiska besöket måste den frågan ställas till den ansvariga myndigheten. Det är inte regeringen som har bjudit in, utan det är en självständig myndighet. Det är så det fungerar och ser ut i enlighet med vår gällande lagstiftning. 14 (FP): Jag har en fråga till socialminister . En avreglering av Apoteksbolaget skedde 2009. Läkemedel och varor skulle nu säljas hos flera företag som var upphandlade av staten. Jag var positiv till avregleringen och målet att vi kunder skulle få ett ännu bredare utbud av läkemedel och varor med kvalitet och ännu bättre tillgänglighet och på alla platser i vårt avlånga land. För att få tillstånd att driva ett företag med läkemedel ställs det krav på lämplighet och krav på att uppfylla uppställda kravspecifikationer för verksamheten. Det här är ett noggrant arbete. har ett av de upphandlade företagen i svårigheter att uppfylla de krav som ställs. Det är personalbrist och krånglande datasystem , och man har svårigheter att lagerhålla läkemedel vilket innebär att det blir brister i läkemedelssortimentet. Tillgängligheten är inte heller så god för kunden på grund av detta. Min fråga är: Vilken uppföljning och utvärdering gör kring avregleringen? 15 Socialminister (KD): Tack för frågan! Det här är en väldigt viktig reform som i första hand syftar till att förbättra tillgängligheten till läkemedel i . Vi har gått från en monopolsituation till en situation där vi har betydligt fler apotek, ungefär 300 nya apotek i , vilket gör att de finns tillgängliga för många fler. Dessutom har vi genomfört en reform som innebär att man kan sälja receptfria läkemedel i dagligvaruhandeln. Det har ökat med 6 0007 000 platser ytterligare. Det här är en stor förändring. Det som inträffar är bland annat att vi börjar se tecken på personalbrist, precis som frågeställaren tar upp. Det är naturligtvis någonting som kommer att leda till en konkurrens om den arbetskraft som finns. Det kommer naturligtvis också att få konsekvenser för utbildningssystemet och dimensioneringen av utbildningsplatser framöver. Det måste vi se till att säkerställa, med välutbildad personal på plats. 16 (FP): Jag tror, som sagt var, på den fria marknaden och att man ska kunna bedriva apoteksföretag. Men på grund av det är det viktigt att fel som uppstår blir rättade så att avregleringen inte får skulden för att enskilda företag inte håller måttet. Jag är mycket tacksam för konkret svar om uppföljning och utvärdering från socialministern. 17 Socialminister (KD): Vi är också mycket noga med att följa upp de reformer som genomförs. Där har bland andra , Statskontoret och ytterligare någon instans uppföljningsuppdrag. Därutöver tittar på den här frågan. Det är viktigt att vi ser vad som händer och lär av det som eventuellt behöver justeras så att vi får någonting som fungerar ännu bättre. Vi har ökat tillgängligheten, och det var det huvudsakliga syftet. handlar det om att se till att det fungerar väl i praktiken över hela landet så att alla människor var man än bor ska kunna få tag i läkemedel. 18 PER RAMHORN (SD): Jag ställer min fråga till socialministern. Svenskarna är bland de mest positivt inställda till organdonationer i hela världen, men vi ligger ändå i botten när det gäller antalet donationer. Detta beror i stor utsträckning på oklarheter i den lagstiftning som reglerar sjukvården. Lagstiftningen är omodern och bör ses över. I ett läge där fortsatt livsuppehållande vård anses utsiktslös är det oklart hur länge och i vilken omfattning donationsförberedande åtgärder får vidtas. Det leder till att många organ går förlorade och att donationer inte kan genomföras trots att patienten har deklarerat sig villig att donera sina organ. Denna fråga är givetvis komplicerad, men någonting måste göras. Därför ställer jag frågan till socialminister : Kommer ni att agera för att nuvarande lagstiftning ses över så att fler organdonationer möjliggörs och fler liv räddas? 19 Socialminister (KD): Detta område är verkligen livsviktigt. Det är otroligt betydelsefullt att vi har en ordning som gör att så många människor som möjligt, av dem som vill, får en möjlighet att donera. Här vet vi att viljan hos svenska folket är påtaglig. I undersökning efter undersökning visar det sig att ställer sig positiva till att donera, men alltför få av oss går från tanke till handling när det gäller att registrera vår vilja, tala med våra anhöriga eller bära ett donationskort på oss. Det är jätteviktigt att vi fortsätter arbetet på detta område. Vi har sett en minskande frekvens av donationer, men när de nya siffrorna kom för bara någon dag sedan kunde vi se en hygglig ökning uppåt igen, alltså förbättringar när det gäller antalet donationer. Den viktigaste orsaken till förbättringen får kanske tillskrivas de donationsansvariga på sjukhusen som har fått ett större utrymme att göra sitt arbete. Jag tror att det är en viktig väg framåt. 20 PER RAMHORN (SD): Jag tycker inte att jag fick svar på frågan om socialministern var villig att se över lagtexten. Men både och etikrådet för organdonation uppfattar lagstiftningen som rättsligt oklar. Det innebär att läkarna får arbeta i någon form av gråzon, och organdonation blir då omöjlig. Man ska komma ihåg att 750 svårt sjuka patienter väntar på organ. Den här frågan är, som du mycket riktigt påpekar, en fråga om liv eller död. Vi menar att man måste agera. Vi kommer att ta upp detta i socialutskottet och föreslå ett utskottsinitiativ i denna mycket viktiga fråga så att fler liv kan räddas. 21 Socialminister (KD): Jag tror inte att lagstiftningen är oklar. Man får inte förbereda att ta organ innan livet har avslutats. Jag tror att var och en kan föreställa sig den etiskt rätt knepiga situation som skulle uppkomma om det stod ett lag som är berett att hämta organ, medan ett annat kämpade för att säkerställa en värdig död för en person som befinner sig i livets slutskede. Det finns all anledning att fundera över kloka åtgärder för att öka antalet donationer från människor som är villiga att donera. Vi följer detta noga och fäster särskild vikt vid , som är till för att föreslå sådant som kan innebära förbättringar när det gäller att fler människor ska kunna få behålla livet och en hög livskvalitet genom att människor som vill donera får en möjlighet att göra det. 22 (C): Min fråga går till bostadsminister . Enligt de beräkningar som finns fattas det ungefär eller till och med över 100 000 bostäder till de unga som vill flytta hemifrån. Många studenter tvingas tacka nej till studieplatser, men det är också unga som har fått sitt första arbete och som vill lämna föräldrahemmet som inte kan göra det. har regeringen gjort flera reformer för att hjälpa unga att hitta ut på bostadsmarknaden, genom att stärka exempelvis studenters ekonomi och stärka ungas ekonomi genom jobbskatteavdrag och också genom att öka avdragsmöjligheterna vid andrahandsuthyrning. Trots det står många unga utan bostad. Min fråga blir därför: Vilka konkreta åtgärder avser bostadsministern att vidta ytterligare för att underlätta för de unga som vill söka sig ut på bostadsmarknaden? I detta anförande instämde (C). 23 Statsrådet (KD): Det är ett angeläget område. Under en lång följd år har vi byggt oerhört lite bostäder i . Vi brukar säga att det har byggts ungefär hälften av vad som har byggts i våra nordiska grannländer under . Det är dessutom rekordmånga ungdomar i åldern som är på väg ut på bostadsmarknaden, och det sätter fokus på problemen. Vi måste samverka. Kommunerna måste ta sitt ansvar för att det byggs bostäder. Fram med detaljplanelagd mark och byggande av studentbostäder och många av de bostäder som just ungdomar efterfrågar! Från statens sida måste vi göra allt för att underlätta processen. Vi har redan gjort en del. Vi har minskat regelkrånglet för att bygga studentbostäder. Vi har gett universiteten ett ökat ansvar för att själva kunna gå in och vara en aktör och hyra ut bostäder. Jag har också bett en person att åka runt och ställa frågor på universitetsorterna till de kommuner som har många studenter: Vad exakt är hindret för att ni inte bygger fler bostäder? Vad ligger i ert ansvar på nivå? Vad är sådant som vi från statens sida kan göra ytterligare? Jag lär få en del rapporter löpande om detta framåt , för att identifiera ytterligare åtgärder som staten kan göra. Men utan detaljplanelagd mark för byggande, vilket kommunen har ansvar för, byggs det inte några bostäder. 24 (C): Långsiktiga spelregler och samverkan är givetvis bra och nödvändigt för att få ett hållbart byggande . Problemet är att det inte hjälper de unga som vill ut på bostadsmarknaden. Det hjälper inte dem som vill hitta en bostad . Det gäller att utnyttja det befintliga bostadsbeståndet för att få fler möjligheter för de unga att ta sig ut. Det handlar också om att göra det enklare med om- och tillbyggnader. Tiotusentals lägenheter står dessutom tomma i stora svenska städer . vill att skatten ska slopas helt för den som vill hyra ut i andra hand, precis som man gör i , där det finns en betydande andrahandsuthyrning jämfört med . Vi vill också att de regler som finns ska förenklas. Är detta något som bostadsministern kan ställa sig bakom, eller har ministern några andra lösningar för dem som har tröttnat på att bo hemma ? 25 Statsrådet (KD): Vi är nog överens om att vi vill göra ytterligare för att utnyttja det befintliga beståndet effektivare. Vi har vidtagit ett antal åtgärder. När den här regeringen tillträdde 2006 var den skattefria gränsen för uthyrning av bostäder . Det innebär i praktiken att man kan hyra ut för i intäkter utan att behöva betala skatt. Det är ett sätt för att använda befintliga fastigheter effektivare, vilket bland annat kan skapa bostäder för unga människor. Här behöver vi gå vidare och fundera på vad vi kan göra ytterligare. Det kan vi säkert diskutera vidare. Det andra är att få fram nya idéer om hur man kan bygga. Det jobbar vi mycket intensivt med. Jag ska i inviga en ny idé för att bygga studentbostäder. Det är ett innovativt grepp som människor har tagit för att snabbt få fram bostäder. Jag tror att vi måste vända på varenda sten kommunerna, staten men också de aktörer som bygger bostäder och tillsammans se till att vi får fram bostäder på kort sikt men också skapar bättre förutsättningar för ett långsiktigt bättre byggande. 26 (V): Min fråga går till äldreminister . Genom fallet Ganna har svenska folket visat att det finns ett stort stöd för en humanare migrationspolitik. Många partier har uttalat sig positivt kring ändringar av utlänningslagen som skulle göra det möjligt för till exempel åldrande föräldrar att återförenas med sina anhöriga i . Trots detta hörde vi i går statsminister och tidigare även migrationsminister ställa ekonomi mot mänskliga rättigheter. Jag undrar därför om äldreminister delar den krassa ekonomiska syn på mänskliga rättigheter som presenterades av statsministern och hur äldreministern tänker agera för att säkerställa att äldres rätt till familj inte kränks. 27 Socialminister (KD): Tack för frågan! Detta tror jag är ett fall som ingen som har bevittnat det även om man har sett det bara via medierna går oberörd igenom. Det är en situation med en mycket gammal kvinna som har kommit hit sedan hennes make har dött för att bo tillsammans med sina barn. Som vet har vi i en lagstiftning som det inte fanns enighet om i när beslut fattades om den lagen. Vi tillhör båda två partier som inte ställde oss bakom den. Det finns dock en lagstiftning på plats. Myndigheterna har hanterat fallet. Vi bestämmer ju inte om enskilda personer, utan vi stiftar lagar, och sedan är det domstolar som fattar beslut. Beslutet har blivit att kvinnan ska avvisas. I går eller i förrgår kom beskedet om inhibition. Prövningen av fallet kommer att fortsätta. 28 (V): Fallet Ganna är en del av ett mönster. Det handlar om gamla, sjuka anhöriga som förvägras rätten till familj. Det handlar om svårt sjuka, apatiska barn som utvisas till länder där deras behov inte kan tillgodoses. Jag undrar om regeringen även fortsättningsvis kommer att prioritera skattelättnader och sänkt restaurangmoms framför mänskliga rättigheter eller om det faktiskt är så att kristdemokrater och många andra tillsammans kan se till att vi får en riktig, äkta, human migrationspolitik. 29 Socialminister (KD): har kännetecknats av att vi har haft förhållandevis öppna gränser. Det har varit en reglerad invandring men en förhållandevis generös hållning. Jag tycker att det har varit så på mycket goda grunder. Regeringen har kommit överens med om migrations- och asylpolitiken. Vissa delar där kan ha en bäring på den här frågan, som rör särskilt ömmande skäl. Det är en fråga som finns inom ramen för den överenskommelsen. Det finns skäl att diskutera detta vidare. Jag tror att vi alla vill ha en ordning som är förutsägbar och rättssäker och som slår vakt om de humana grunderna. Det finns ingen motsättning mellan ekonomi och att hålla fast vid den viktiga humana inriktning som har haft. 30 (S): nåddes vi av att kritiserade och sade att inte följer tilläggsprotokoll om försäljning av barn, barnprostitution och barnpornografi. Det handlar om ett juridiskt bindande dokument, och man uppmanar att anta och tilläggsprotokollet som lag. fick kritik för att barn mellan saknar tillräckligt skydd genom sexualbrottslagstiftningen. Det har också uppmärksammats i flera rättsfall , där den som har betecknats som förövare har blivit helt frikänd trots att det har handlat om att utnyttja barn sexuellt. Kommittén säger i rapporten att straffvärdet behöver ses över.