prot · GY0965 · 2011-03-02 00:00:00 — Förskolan erbjuder, och ska erbjuda, pedagogisk verksamhet, omsorg, fostran och goda lärandemiljöer. Dessa olika delar och faktorer ska vara komplement och stöd till föräldrarna, som har det huvudsakliga ansvaret för barns fostran, utveckling och växande. Med syfte att öka föräldrarnas valfrihet och möjlighet att välja varierande former av pedagogisk verksamhet för sina barn har barnomsorgspengen införts. Ökad valfrihet och förutsättningar för föräldrar att välja är för mig välkomna inslag inom förskolan. Det är viktigt att familjens behov och självfallet främst barnets behov ska styra föräldrarnas val av omsorg för sina barn. beslutade ändringar i skollagen om etableringsfrihet. Beslutet om barnomsorgspeng 2009 innebär att kommunerna nu är skyldiga att godkänna andra pedagogiska omsorgsformer i enskild regi. Likaså har beslutat att införa allmän förskola även för treåringar. Ingen familj, inget barn, ska behöva avstå förskolans verksamhet på grund av brist på pengar. Konsekvensen av detta är också att kommunen ska informera barns vårdnadshavare om de olika pedagogiska omsorgsformerna. Det är viktigt att betona att kommunen nu ska sträva efter att tillgodose föräldrarnas eller vårdnadshavarnas önskemål gällande pedagogisk omsorg. Det är angeläget att kommunen tar detta ansvar och verkligen underrättar barns vårdnadshavare om verksamheter som exempelvis familjedaghem, flerfamiljslösning eller andra former av pedagogisk verksamhet. För mig som kristdemokrat är det ett självklart utgångsläge att ingen känner sina barns behov bättre än föräldrarna. Därför är det viktigt att politiken som utformas kring barns omvårdnad utgår från föräldrarnas möjlighet till flexibilitet och fria val. För de alternativa pedagogiska omsorgsformerna som familjedaghem och flerfamiljslösningar och för hemmavarande föräldralediga är den öppna förskolan viktig. De öppna förskolorna är alltså viktiga för att vi ska kunna driva på utvecklingen av en mångfald av pedagogisk omsorg och föräldrars valfrihet. Gällande den öppna förskolan går utvecklingen åt helt fel håll. Antalet öppna förskolor har dess värre minskat kraftigt . har antalet minskat från 752 till 472. Därför vill vi kristdemokrater göra en statlig satsning för att vända trenden. Perspektivet kring de öppna förskolorna saknar jag ofta i debatten. Jag vill därför verkligen lyfta fram den verksamheten . De betyder mycket för de barn som av olika anledningar inte går i förskolan eller som inte tillbringar i förskolan. Barnen får viktig samhörighet med andra barn, och föräldrar skapar betydelsefulla kontaktnät med varandra. Särskilt viktig är den öppna förskolan för de föräldrar som saknar ett naturligt socialt nätverk, till exempel familjer som kommit till . Vi kristdemokrater anser att kommunerna måste ta sitt ansvar och garantera tillgången till en öppen förskola dels för den betydelsefulla verksamhet den är i sig men också för att arbetet med att skapa en flexibel och anpassningsbar pedagogisk omsorg ska kunna fortsätta att växa. För oss kristdemokrater finns det två lika viktiga ben som förskolan står på: omsorg och pedagogisk verksamhet. Jag vill betona att förskolan inte är en skola för små barn. Nej, det är en omsorgsverksamhet som ska erbjuda barnen trygghet och en stimulerande miljö på barnens villkor. Förskolan ska genomsyras av god pedagogisk verksamhet som stimulerar barnens lärande. Barn ska uppmuntras och förskolan ska ge förutsättningar som gör att barnen utvecklas. Men den icke prestationsstyrda förskolan ska utgå från värden som trygghet och omvårdnad. Jag anser att arbetet med värdegrunden alltid är viktig att utveckla och förbättra, och personalen ska ständigt arbeta med dessa frågor. Jag menar därför att ett kompetenslyft för förskolans personal gällande värdegrunden ska prioriteras. Förskolan är en egen skolform inom utbildningsväsendet. Detta får till följd att skyldigheten för kommunen att ordna en förskoleplats skärpts. I den nya skollagen, som ska börja tillämpas , har detta förtydligats. Plats i förskola ska erbjudas efter att vårdnadshavaren har anmält önskemål om förskoleplats. Det kommer även att införas en möjlighet för Skolinspektionen att vid vite förelägga kommuner att fullgöra sin skyldighet att erbjuda förskoleplats. Vi kristdemokrater har arbetat med ett system som vill komplettera förskolegarantin och kommunernas skyldighet att erbjuda förskoleplats med ekonomiskt ersättning om garantin inte skulle uppfyllas. För den enskilda familjen kan det innebära stora ekonomiska påfrestningar ifall kommunen av olika anledningar inte kan erbjuda barnomsorg de garanterar. Det bör därför kunna utgå en ekonomisk ersättning till den familj som blivit drabbad. Vi tycker att ett sådant ekonomiskt skydd bör komplettera kommunens skyldighet att erbjuda förskola. har en förskola att vara stolt över, men naturligtvis finns det många saker att utveckla och förbättra. Alla föräldrar och barn ska känna sig trygga med den verksamhet som bedrivs inom förskolan, oavsett i vilken regi den bedrivs. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet med tillkännagivandet att regeringen bör återkomma till med förslag om hur arbetsmiljön för barn och elever i förskola i fritidshem ska förbättras. Jag yrkar avslag på motionerna. (Applåder) I detta anförande instämde (KD) och (M). 19 Statsrådet (FP): Låt mig börja med att konstatera att har en fantastisk förskola. Den utgör en av de viktigaste delarna i vår välfärd. Den lägger grunden för våra strävanden efter ett jämställt samhälle där båda föräldrarna har möjlighet att kombinera yrkesliv och familjeliv. Förskolan är en av de mest uppskattade verksamheterna. Den ligger i topp i kvalitetsindex och är internationellt erkänd för sin höga kvalitet och goda tillgänglighet. 450 000 barn tillbringar sin vardag på förskolan. Förskolan har en nyckelroll i samhället när det gäller att ge stöd till barn som kommer från mindre privilegierade hem. Den skapar mer likvärdiga förutsättningar för barnen inför skolstart. Internationella undersökningar som och Pirls visar att det finns ett samband mellan att ha gått i förskolan och hur man sedan presterar i skolan. Det är i förskolan vi kan sätta in de tidiga insatserna för att underlätta framtida skolgång. Forskarna är överens: Ju tidigare insatser desto bättre. Därför menar jag att det behövs ett större fokus på förskolans läranderoll. Missuppfatta mig inte. Förskolan är inte skola men den ska vara lärorik. Det är också den insikt som ligger till grund för de stora förändringar som genomförs med den nya skollagen och den reviderade läroplanen för förskolan. Man kan med rätta prata om 2011 som ett nystartsår för förskolan. Med den nya skollagen blir förskolan en egen skolform och förskolechefen får en tydligare roll. Lek och kreativitet ska främjas, men barnen ska också förberedas för fortsatt utbildning. Ambitionerna för lärandet höjs, och målen för barnets utveckling förtydligas. Med den nya reformen startar en ny förskollärarutbildning. Den nya utbildningen ska fokusera på de kunskaper en förskollärare behöver och inte smetas ut genom en bred och generell lärarutbildning. Vi vill också förstärka förskollärarnas roll genom att införa en särskild förskollärarlegitimation . Jag är övertygad om att detta är ett bra sätt att höja förskolläraryrkets status och ytterligare betona förskolans viktiga pedagogiska uppdrag. Det finns inget bra som inte kan göras bättre. Två ord beskriver den svenska förskolan: God kvalitet. Den viktigaste uppgiften för regeringen de kommande fyra åren kommer att vara att fortsätta att upprätthålla den höga kvaliteten inom förskolan. Det gör vi bland annat genom att satsa på fortbildning för personalen. Förskollärarlyftet har visat sig populärt. Regeringen uppdrar nu åt att utvärdera Förskollärarlyftet med syfte att få i gång Förskollärarlyftet 2.0. Kopplingen mellan forskning och verksamhet inom förskolan är alltför dålig. Forskning har till syfte att utveckla verksamheten. Den höjer kvaliteten i förskolan. Därför har regeringen fattat beslut om att fortsätta satsningen på forskarskolor för förskollärare. Vi gör det möjligt för förskollärare att med bibehållen lön forska och bli lektor. Det är min förhoppning att detta kommer att stärka forskningen på förskoleområdet. Kvaliteten i förskolan handlar också om tillgång till förskollärare. Det blir extra viktigt nu när förskollärarna med den reviderade läroplanen får ett tydligt ansvar för den pedagogiska utvecklingen. Det är viktigt att komma ihåg att förskolornas kvalitet inte bara handlar om förskollärarnas prestationer. Det faktum att alla verksamma inom förskolan jobbar tillsammans i arbetslag, ser och fokuserar på olika saker är ett framgångsrecept som vi ska hålla fast vid. Det behövs både förskollärare och barnskötare i förskolan, gärna även fritidspedagoger, genuspedagoger, kulturpedagoger och musikpedagoger. Det finns en god tillgänglighet i den svenska förskolan men också brister som behöver åtgärdas. I de flesta kommuner är det lätt att få en förskoleplats men desto svårare om man behöver en plats eller april. Så får det inte vara. Rätten till förskola gäller året om. Kommunerna måste bli bättre på att göra prognoser och planera för framtida behov. Med den ny skollagen skärper vi skrivningarna och ger Skolinspektionen möjlighet att utdöma vite för de kommuner som inte lyckas leva upp till garantin. Jag menar att vi nog behöver gå ett steg längre och titta på hur vi kan kompensera de föräldrar som inte får förskoleplats . Min förhoppning är naturligtvis att denna kompensation inte ska behöva betalas ut utan att det ska bli så dyrt att kommunerna faktiskt inser att det är mer lönsamt att ordna förskoleplats i stället. En grupp barn som jag bekymrar mig för är barn till arbetslösa. Bland annat har dessa barn rätt till endast i förskolan. Många kommuner har gått före och erbjuder fler timmar även till dessa barn. Det är bra. Det är inte bra för barn att tvingas vara hemma med en frustrerad förälder när kompisarna får vara på förskolan. Det är inte bra att den arbetslöse föräldern inte har tid att söka jobb för att den måste ta hand om sitt barn. Därför menar jag att vi borde öka antalet timmar som barn till arbetslösa har rätt att vara på förskolan. Vi får återkomma till frågan . I ska föräldrarna alltid kunna lita på att det finns förskoleplats för barnet när tiden är inne. Föräldrarna ska alltid känna sig trygga när de lämnar sina barn på förskolan, vare sig den är eller har en annan huvudman. Vårt uppdrag framgent som regering och riksdag är att garantera detta till alla föräldrar i vårt land. 20 (V) replik: Vi har hört hur alliansföreträdare och statsrådet har sjungit pedagogikens höga lov. Då är det konstigt att införa vårdnadsbidrag. Det finns inga pedagogiska krav på en förälder och flerbarnsomsorgen. Det finns inte det minsta pedagogiska krav, och därför får inte alla barn en pedagogisk barnomsorg. Men det var egentligen inte det jag ville prata om. För sedan innan statsrådet kom hit ställde jag en fråga till en allianskollega som pratade mycket om valfrihet. Jag undrade vilken valfrihet de föräldrar har som arbetar på obekväm arbetstid, eller som skulle kunna ta ett sådant arbete i stället för att vara arbetslös, eller som vill förkovra sig och , men där barnet inte lever med båda föräldrarna eller det inte finns någon släkting som kan ta hand om barnet. Statsrådets moderata kollega i kammaren sade att man tycker att kommunerna ska sträva efter omsorg . Det är fint, men kommunerna är inte skyldiga att tillhandahålla omsorg på obekväm arbetstid. Kollegan tyckte att det kunde vara bra om entreprenörer kunde tänka sig att tillhandahålla barnomsorg. Gäller valfriheten bara entreprenörerna eller ska valfriheten gälla de föräldrar och de barn som behöver barnomsorg på obekväm arbetstid? Jag skulle vilja veta om vill skärpa lagen. 21 Statsrådet (FP) replik: ställde en viktig fråga. Hon refererar till min moderata kollega. Av den nuvarande lagstiftningen framgår att kommunerna måste sträva efter att erbjuda nattis som det brukar kallas till dem som behöver. Tanken är att lagstiftningen ställer krav på att det ska finnas beredskap i kommunen men att kommunen måste få göra individuella bedömningar från familj till familj. Som påpekade måste man titta på om det finns en annan förälder eller andra möjligheter. I den mån det inte finns har kommunen skyldighet att bidra med en plats för ett barn som behöver omvårdnad och omsorg också . Jag kan hålla med om att lagstiftningen säger att man ska eftersträva. Jag är beredd att följa hur lagstiftningen kommer att fungera . Om det visar sig att kommunerna inte ordnar detta, trots att man kräver beredskap och trots att man säger att barn i behov av nattomsorg ska få det, är jag beredd att fundera och återkomma i denna fråga. Måste vi skärpa lagstiftningen, så att det står att det ska vara en skyldighet, får vi göra det. Men jag tror att det är väldigt viktigt att inte skriva att kommunerna har skyldighet att ordna detta bara för att föräldrar efterfrågar det, utan kommunerna måste också ha rätten att bedöma om det finns andra möjligheter att få barnomsorg än bara den offentliga barnomsorgen. 22 (V) replik: De föräldrar som får vänta för länge på förskoleplats för sina barn på andra tider än normala kontorstider tycker ni ska få kompensation. Jag kan inte förstå varför man gör en sådan skillnad och låter kommunen bedöma om en förälder som arbetar på obekväm arbetstid ska kunna ordna barnomsorgen på annat sätt eller om kommunen ska lösa det. Varför har inte dessa föräldrar samma rättighet till barnomsorg som de som jobbar på kontorstid? Det är bra, och jag läser in det i svar, att vi verkar vilja komma åt samma sak. Men jag kan inte förstå varför man är så mjuk i det här fallet att man till och med vill kompensera dem som inte får plats i förskola inom rimlig tid. Varför ska kommunen överpröva de här föräldrarna? Varför ska inte de ha valfrihet? 23 Statsrådet (FP): Vi eftersträvade detta, och det är delvis också därför lagstiftningen nu skärps. Men jag förstår av fråga att hon tycker att man kan skärpa den ytterligare. Det är klart att allting handlar om prioriteringar. Redan under den halvtimme som jag har suttit här är det många frågor som har kommit upp: Varför har vi inte en heltidsförskola för barn till arbetslösa, för barn till föräldrar som är lediga med ett annat barn, för barn till föräldrar som är sjukskrivna? Varför har vi inte nattis? Ja, det är många krav som ska uppfyllas, inte minst personaltätheten och barngruppernas storlek. Allt detta är en del av både god tillgänglighet och kvalitet, och som jag sagt är det detta som vi framgent måste jobba med. Det är inte riktigt möjligt att tro att vi kan leverera allt på en gång, för allt detta kostar pengar. Och det här är en första början med den nya lagstiftningen, där vi ålägger kommunerna att ha beredskap att ordna barnomsorg i den mån det finns barn som behöver det. Men vi får inte glömma bort att det också finnas föräldrar som vill ha barn på nattomsorg fast det finns en andra förälder, därför att man inte vill kommunicera med den andra föräldern. I det här fallet menar jag att det måste vara i kommunens intresse att ha möjlighet att göra en bedömning om ett barn verkligen inte har någon annanstans att kunna vara. I så fall man måste man kunna ordna barnomsorgen i kommunens regi. Men allting handlar om kostnader och prioriteringar, och det finns mycket som behöver levereras. Och som jag sade är jag också på detta område beredd att följa upp lagen och återkomma om det visar sig att kommunerna inte lever upp till sina åtaganden. 24 (MP) replik: Statsrådet har varit integrationsminister tidigare. Således har hon arbetat mot diskriminering och betonat vikten av att vi inte ska ha diskriminering i på något område. I den nya skollagen diskrimineras barn till föräldrar som är arbetssökande och barn till föräldrar som är föräldralediga och sjukskrivna. Min fråga är: Varför kan inte regeringen se till att inga barn diskrimineras genom att de inte får rätten som andra barn att vara på förskolan på heltid? Jag ställde frågan tidigare till en av dina kolleger. Jag fick inte något riktigt svar, utan svaret blev att det är kommunerna som ska avgöra det. Men ni litar inte riktigt på kommunerna eftersom ni reglerar att kommunerna måste erbjuda minst eller . Där säger ni att kommunerna måste göra detta. Sedan säger ni att om det är fråga om mer får kommunen avgöra det. Varför kan inte regeringen säga nej, vi gör inte skillnad på barn och barn, alla barn har rätt till förskola på heltid? 25 Statsrådet (FP) replik: Som jag tror att jag var inne på i mitt anförande tidigare vill jag titta närmare på frågan om de barn som har för få timmar, tycker jag, just med tanke på att förskolan blir mer och mer pedagogisk och ska förbereda barnen för fortsatta studier. Men återigen, som jag nämnde i mitt tidigare inlägg här, är det en hel del kvar att göra på förskoleområdet, och allt detta kostar. säger: Varför säger ni inte till kommunerna att de måste se till att barnen får plats i förskola på heltid? Det betyder bara att regeringen då också måste avsätta pengar till hela den stora grupp som det handlar om. I det här fallet säger jag att jag vill titta på frågan om barn till arbetslösa föräldrar, för jag tror att en sådan miljö är så pass frustrerande, både för barnet och för den arbetslöse föräldern, att den inte är bra att vistas i. Därför vill jag se att dessa barn får gå i förskola fler timmar än . Men, ja, är en start. Vi måste titta närmare på hur vi kan erbjuda ytterligare fler timmar till de barn som inte har rätt att gå , om inte kommunen själv väljer att göra det. Till syvende och sist handlar det om att med den långa lista av brister inom förskolesektorn som finns kvar att åtgärda måste vi se var vi ska börja någonstans. I det här fallet säger jag att jag börjar med barn till arbetslösa. Sedan får vi återkomma till frågan om andra barn som bara har rätt , som nämnde. 26 (MP) replik: Jag välkomnar statsrådets besked att hon är beredd att se över detta och hur man kan utöka tiden i förskolan för barn till arbetslösa. Regeringen har haft makten , så man har kunnat komma med ett förslag till för att behandla barnen lika. Återigen vill jag ha svar från regeringen på varför man har valt att behandla barn olika, inte beroende på barnens behov utan beroende på vad föräldern gör. 27 Statsrådet (FP) replik: Denna fråga skulle med samma naturlighet kunna ställas tillbaka till . Vad gjorde ni som du och ditt parti var med och styrde detta land tillsammans med Socialdemokraterna? är trots allt . Hur kommer det sig att dessa orättvisor fanns också ? Vi har som gått levererat en hel del på förskoleområdet. Vi presenterar här en ny lagstiftning, en ny lärarutbildning, en reviderad läroplan och inte minst en barnomsorgspeng för att öka valfriheten hos föräldrarna, som jag hörde ifrågasattes i ett antal inlägg här. Men valfriheten är minst lika viktig för föräldrarna. De ska kunna avgöra vad det är deras barn behöver. Återigen: Det finns fortfarande mycket kvar att göra med den svenska förskolan, även om den håller hög kvalitet och även om den har god tillgänglighet. Som jag sade, det finns inget bra som inte kan göras bättre. Men allting handlar trots allt om att prioritera bland ett antal saker som måste göras. Och min prioritering närmast är att se på vilka villkor och på vilket sätt vi kan se till att skapa utrymme för att barn till arbetslösa ska få tillgång till förskolan i större utsträckning än . Som min folkpartikollega sade tidigare i denna talarstol finns det absolut ingenting som hindrar kommunerna att erbjuda dessa barn platser. Det finns ingenting som hindrar kommunerna att erbjuda barn till arbetslösa föräldrar mer tid i förskolan, och detta skulle jag gärna vilja se att fler kommuner gjorde . 28 (S): Jag vill inleda med att säga att vi socialdemokrater självfallet står bakom alla socialdemokratiska reservationer i betänkandet. Men jag yrkar för tids vinnande bifall bara till reservationerna 1 och 6. Det är många av de föregående talarna som har framhållit förskolans stora betydelse och viktiga roll i det svenska samhället. Jag vill instämma i det. Förskolan är oerhört betydelsefull för barn, för föräldrar och för samhället i stort. Förskolan ska erbjuda barn en god pedagogisk verksamhet där omsorg, fostran och lärande bildar en helhet. Vi har i den socialdemokratiska kommittémotionen föreslagit ett långsiktigt kvalitetsprogram för förskolan. Jag ska utveckla några punkter som vi tycker är särskilt viktiga i ett sådant arbete. Den första punkten är att en grundläggande förutsättning för en bra förskola är att det finns personal som har tid för barnen. När det finns mindre tid för varje barn sjunker kvaliteten. Den borgerliga regeringen avbröt 2007 den framgångsrika satsningen på mer personal i förskolan. Det har resulterat i att antalet barn per anställd har ökat och att barngrupperna blivit större. Vi har tidigare föreslagit en inriktning om maximalt fem barn per anställd i förskolan. Vi tycker också att staten bör rikta ett särskilt stöd till kommunerna så att de ska kunna uppnå den målsättningen. Den andra punkten gäller rätten till barnomsorg på obekväm arbetstid, vilket många har berört. Föräldrar som arbetar skift, och nätter har inte möjlighet i alla kommuner att få sitt behov av omsorg för barnen tillgodosett. Detta är allvarligt mot bakgrund av att allt fler arbetar på obekväm arbetstid. Det finns ett behov av att nuvarande lagstiftning utvecklas och förtydligas. Vi har tidigare föreslagit att ett särskilt stöd ska utgå till kommunerna för att de i ökad utsträckning ska kunna erbjuda denna verksamhet under obekväm arbetstid. I sex av tio kommuner saknar småbarnsföräldrar helt tillgång till barnomsorg på obekväm arbetstid. Det är allvarligt och ett exempel på hur förskolan och dess utveckling inte ligger i takt . Vi har ett föränderligt arbetsliv där människor arbetar på helt andra tider än vad man gjorde . Den tredje punkten jag vill lyfta fram är att all förskoleverksamhet måste kvalitetssäkras. har vi kunnat se alltför många exempel på bristande kvalitet i framför allt privat driven förskoleverksamhet. Det har handlat om outbildad personal, små lokaler, bristande säkerhet för barnen, barnpassning i stället för pedagogisk omsorg, mellanmål som har bestått av knäckebröd och vatten med mera. Detta är oacceptabelt. All förskoleverksamhet oavsett form och huvudman måste följa läroplanen och ha utbildad personal. Samma kriterier för service, kvalitet, tillgänglighet, föräldrainflytande och kompetensutveckling ska gälla oavsett huvudman. Det är ändå glädjande att det finns en sådan stor enighet om förskolans betydelse och betydelsen av att fortsätta utveckla förskolan. Det lägger en god grund för en fortsatt diskussion. Jag upprepar mitt tidigare yrkande om bifall till reservationerna 1 och 6 i betänkandet. 29 (MP) replik: I sitt anförande nämnde vikten av barnomsorg på obekväm arbetstid. Statsrådet replik mot mig angående att vi har stött er politik när det gäller barnomsorg på deltid stämde inte. Därför frågar jag: Vill ni egentligen reglera att alla barn, oavsett om deras föräldrar är arbetslösa eller föräldralediga, ska ha rätt till förskola på heltid? Eller är det bara något ni säger i debatten? Jag vill veta. 30 (S) replik: minns säkert den gemensamma uppgörelsen mellan de rödgröna partierna. Där sade vi att en långsiktig målsättning måste vara att utöka tiden i förskolan för barn till arbetslösa och föräldralediga från 15 . Det var en ambition och inriktning som vi trodde var möjlig med tanke på den svenska ekonomins utveckling och det reformutrymme som fanns. Tyvärr fick vi inte stöd att genomföra vår politik. Hade vi fått det skulle vi säkert ha inlett arbetet med att utöka tiden för barn till arbetslösa och föräldralediga. 31 (MP) replik: