prot · GY0967 · 2011-03-04 00:00:00 — Jag skulle vilja se den rådgivare som går till en privatperson och säger så här: Okej, du har inga pengar, men jag tycker att du ska låna pengar och köpa Nordeaaktier det blir jättebra för dig. Parallellen går att göra mellan staten och den enskilda personen. Nordea och : huvudsakliga kritik var att vi inte sålde Nordea i ett block för att få bättre betalt. Jag håller med om det, i princip. Problemet var att det inte fanns någon sådan efterfrågan. Detta har också accepterat och gått med på i en diskussion med mig. Rädda banker: Ja, vi räddar banker, men inte aktieägarna. Vi har haft två fallissemang , och . I bägge fallen ledde det till att institutionerna togs om hand, inte HQ men , men att aktieägarna fick sina värden ned till noll. Men om vi ska diskutera statens roll, som jag tycker är den viktiga debatten, håller jag med om att statens förstnämnda uppgift inte är att äga företag. Staten har en stor mängd företag, och jag är själv ansvarig för en enhet med ungefär 55 bolag, varav vissa är riktiga guldägg eller flaggskepp. till exempel, som jag hälsade på , är ett fullständigt fantastiskt företag. De håller nu på att försöka flytta en bit av , och i en sådan samhällsomvandling tycker jag att det är självklart att staten är ägare av bolaget . Det finns säkert andra bolag av samma karaktär, som , Rymdbolaget och så vidare. Dessa bolag är skattebetalarnas bolag, och det är viktigt att de förmeras och förvaltas på absolut bästa sätt. Det är ett privilegium och ett stort ansvar i uppdraget. I huvudsak tycker jag att de sköter sin uppgift fantastiskt bra. Vad gäller just finanssektorn har vi från statsmaktens sida ett omfattande regleringsansvar, och vi kommer att ha ett regleringsansvar för banksektorn vi kan överblicka. Dessutom har säkert både och jag synpunkter på bonusnivåer, lånepolicyer, prissättning av fondprodukter och så vidare. Att då gå ut med stark röst och ha synpunkter på detta som man är en ägare och spelare på marknaden gör det hela lite kletigt. Den röst man har blir inte lika stark och tydlig som om man inte skulle vara ägare av de bolagen. Sedan är frågan rent praktiskt: Hur skulle man använda statens muskler? Skulle man till exempel sänka räntan för låntagare, det vill säga sänka avkastningskravet på , vilket innebär att staten, det vill säga skattebetalarna, skulle få mindre ut av än man annars skulle få? Förutom att det skulle strida mot subventionsregler i EU tycker jag att det är ett slags moralisk fråga. Skattebetalarna ska få så bra utveckling som möjligt av de bolag som staten har. 23 BO (S): Karikatyren att jag eventuellt skulle vilja att allt ska ägas av staten är inte seriös. Jag tycker att jag har varit ganska tydlig med att säga att det kan finnas två motiv för statligt ägande. Det ena är avkastningen, men det är definitivt inget huvudargument, utan det är på områden där det finns politiska motiv för att staten finns som ägare. Det kan vara olika motiv. Det kan vara naturliga monopol, och det kan gälla ett område där det finns skäl att visa upp ett annat agerande och styra just genom att bedriva verksamhet. Skälet till att jag tar upp avkastningen är att det är den ekonomiska synvinkeln som ministern använder när han säger att vi kan hamna i situation. Jag tycker inte att det är något huvudargument för statligt ägande, för det skulle leda till att vi ska köpa så mycket som möjligt och ha så stora inkomster som möjligt. Jag tar upp detta bara för att visa att det faktiskt är ett argument som hör hemma i Ebberöds bank. Jag tar det därför att ministern har använt detta och sagt att det kan bli som i . Vi kan låna pengar till , och då är det inte särskilt klyftigt att med automatik sälja ut sådant som ger 10, i avkastning därav detta. Jag tycker kanske inte att det är vettigt att ens gå in i bilindustrin. Tiden rinner i väg. Jag vill avsluta med att säga att jag skulle önska att vi hade några omgångar till, för det är väldigt många frågeställningar som är intressanta att fortsätta att belysa. Jag tycker att man ska ha en sådan inställning till samhällsägande att varje sak motiveras utifrån arten av verksamheten inte att man har hållningen att man ska sälja allt eller köpa allt. 24 Statsrådet (M): Jag tyckte själv att jag var tydlig i mitt förra inlägg, när jag tog upp argumentet att aktier ger högre avkastning än räntan på statsskulden. Min poäng var att om man tar det argumentet i sin förlängning så betyder det att staten ska köpa på sig väldigt mycket företag. Jag sade inte att detta var uppfattning, utan jag sade att det blir så om man tar argumentet i sin förlängning. Jag hoppas att jag var tydlig där. Jag tror att vi är mer överens än det kan låta. Även jag tycker att det finns argument för statligt ägande. Jag tog några exempel, som och . Men jag tycker ändå att statens huvudsakliga roll ska vara att se till att marknaderna fungerar. Då har vi exempelvis konkurrensmyndigheter och andra typer av verktyg, som lagstiftning och reglering, för att göra marknadsplatserna och marknadsformerna så bra som möjligt för att stimulera privata företag att gå in på marknaderna. Inom finanssektorn tycker jag att det är speciellt olämpligt att vara ägare, på grund av de argument som jag har fastslagit. tycker jag att det är tråkigt att vi inte kan komma överens om att hitta andra lösningar för. har historiskt genom att till exempel ta bort topplånet som idé och införa rabatter och annat visat att man har varit en pådrivande aktör i den lånekarusell som vi har upplevt . Jag tror att vi hade mått bättre om inte hade haft staten som ägare utan hade haft en privat ägare. Återigen: Jag vill tacka för debatten. Jag hade också gärna haft några omgångar till. Det är viktiga frågor. Jag hoppas att vi kommer att träffas igen i andra sammanhang eller i detta för att diskutera vidare. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2010/11:212 om garantipension för gifta 25 Statsrådet (M): har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att ändra lagstiftningen så att gifta par ges rätt till samma pensionsnivå som ogifta par utan gemensamma barn. Bakgrunden till att det är skillnad i pensionsnivå mellan ogifta och gifta är att man antas ha högre fasta kostnader som ensamstående än man har när man lever tillsammans som ett par och kan dela dessa kostnader på två inkomster. I samband med pensionsreformen fördes diskussioner om att göra garantipensionsnivån oberoende av civilstånd. Att införa en enhetlig nivå var dock förenat med relativt stora kostnader, och man valde i stället att satsa på att höja nivån på garantipensionen för alla. I stället för att ge bara gifta en högre garantipension utformades pensionen så att även ogifta fick en real förbättring. 26 (SD): Jag får tacka statsrådet för svaret och ser fram mot debatten, då det verkar vara ett angeläget problem. Enligt en SCB-uppgift tycks det vara av våra pensionärer som är gifta. Enligt har av pensionärerna garantipension. kan ogifta sambopar få högre pension än gifta. Det är ett märkligt system som är lite svårt att förklara. Jag ska säga att jag blev förvånad när jag fick höra att det var så stor skillnad mellan ogifta och gifta, särskilt när man i talar så mycket om rättvisa ur olika aspekter. har vi alltså ett system som gör att pensionärer med låg pension kanske tvekar att gifta sig, då den största skillnaden för dem som omfattas av garantipension kan uppgå till per person. Jag tycker att det är synd om äktenskapet upplevs som en ekonomisk nackdel, för jag tror att många håller med mig om att det är fint att ingå äktenskap som bevis på sin kärlek. Äktenskapet har även mycket starkt symbolvärde, och för många inger det en särskild känslomässig trygghet som samlevnadsform. Jag håller naturligtvis med om att man har gjort en hel del för att förbättra för pensionärer. Precis som statsrådet säger har garantipensionen höjts för alla. Regeringen har även infört skattelättnader och bidragit till att pensionärer har fått möjlighet att jobba efter pensionsåldern. Det är bra. Men trots det förstår jag inte varför man envisas med att garantipension ska vara olika beroende på om man är gift eller inte. Jag vill därför fortfarande fråga statsrådet om det finns en vilja att förändra lagstiftningen så att den bättre stämmer överens med den nuvarande synen på samlevnadsformer. Jag upplevde inte riktigt att jag fick svar på den frågan i det första svaret. 27 Statsrådet (M): Interpellanten tar upp ett problem och dilemma som är välkänt och väl värt att diskutera. Jag ska citera ur propositionen /94. Regeringen skriver: Några remissinstanser anser att pensionsnivåerna bör vara lika oavsett civilstånd. Att åstadkomma detta skulle innebära betydande kostnader för pensionssystemet. Vi anser det vara rimligt att använda dessa medel till mer angelägna delar av grundskyddet. Regeringen pekade alltså på att det fanns ett dilemma här, att det skulle kosta rätt stora belopp att göra den utjämning som det skulle innebära. En sådan förändring skulle, skissartat, kosta i storleksordningen . tyckte då, och har väl inte därefter haft skäl att ändra sin uppfattning, att det fanns angelägnare sätt att stödja pensionärer med låga inkomster än genom denna förändring. Det betyder inte att man inte ser det här dilemmat och det här problemet. Min andra reflexion är att vi kommer att se färre personer som lever i garantipensionssystemet . Nya pensionärer får en allt mindre andel av sin pension i form av dessa tilläggspensioner, så kommer vi nog att se ett minskat praktiskt problem med detta. Jag förstår själva problematiken. Den är väl känd . Regeringen har ingen avsikt att göra någon förändring i pensionssystemet eller ens ta upp en diskussion inom kring pensionssystemet i den här frågan just . 28 (SD): Jag kan ändå inte förstå. Jag förstår att man hänvisar till kostnader, men jag anser inte att det ska ursäkta att just gifta ska råka ut för den här särbehandlingen. Om det är som statsrådet säger, att man har lägre kostnader när man bor tillsammans, borde lagen om garantipensionen omfatta alla som är sambor. Men i stället har man valt att reducera pensionen för just gifta och sambor med gemensamma barn. Jag kan inte riktigt bli klok på hur man kan försvara det. Man har ju inga problem med att definiera vilka som är sambor inom andra rättsområden. Jag kan citera ur sambolagen, § 1. Där står det: Med sambor avses två personer som stadigvarande bor tillsammans i ett parförhållande och har gemensamt hushåll. Och i andra fall brukar man hänvisa till par som bor tillsammans under äktenskapsliknande förhållanden. Otillräckliga pensioner för gifta kan alltså inte motiveras utifrån eventuella lägre kostnader, utan här måste samma regler gälla för alla, oavsett om man är gift eller sambo. Jag anser därför att den här lagen är direkt missgynnande för människor som väljer att gifta sig. Jag anser att det ska vara en förändring av det här. 29 Statsrådet (M): Som jag sade är dilemmat välkänt och också i klartext beskrivet. Men det fanns också ett mycket pragmatiskt skäl till att inte göra någon förändring . Det handlade ju om att man, för att slippa göra en förändring där man sänkte för några, skulle behöva höja ganska väsentligt för just gifta par. Och kommer vi in i en traditionell diskussion om var resurserna främst bör läggas någonstans. Åtminstone tyckte man inte att det var en realistisk väg att spendera så pass mycket pengar på detta. Frågan har inte aktualiserats efter det, och vi har inga avsikter just nu att göra förändringar. Vi tror att problemet kommer att minska, men jag förstår själva det principiella dilemmat. 30 (SD): Jag tycker att det är tråkigt att höra det svaret, att man väljer att låta problemet kvarstå. Här går man in och gör skillnad på folk och folk. Pensionärer har varit eftersatta. Det regeringen gjort för att i större mån göra förbättringar är glädjande. Men vi får inte stanna där. Vi kan inte acceptera att pensionärer drabbas ekonomiskt bara för att de valt äktenskapet som en samlevnadsform. Vi sverigedemokrater lovar att vi kommer att titta i kommande budgetar för att planera ett extra utrymme för den här gruppen och verka för en förändring av det här systemfelet. 31 Statsrådet (M): Jag noterar att man kan se på saken på olika sätt. Man kan också ge problemets principiella vikt olika praktisk betydelse. Vi tycker inte att det här är det mest angelägna problemet med pensionssystemet, men jag inser att man kan diskutera saken på olika sätt. Överläggningen var härmed avslutad. Anmäldes och bordlades Motioner med anledning av prop. 2010/11:60 Ny lag om europeiska företagsråd 2010/11:A7 av m.fl. (S) 2010/11:A8 av m.fl. (V) betänkanden /11:FiU28 Statlig förvaltning 2010/11:FiU29 Offentlig upphandling betänkanden /11:SkU19 Allmänna motioner om mervärdesskatt 2010/11:SkU20 Allmänna motioner om taxering, skattebetalning och folkbokföring 2010/11:SkU21 Allmänna motioner om punktskatter 2010/11:SkU27 Följdändringar inom skatte- och tullområdet med anledning av Lissabonfördraget 2010/11:SkU28 Ändring av reglerna om uppgiftsskyldighet för ägare av elproduktionsenheter betänkande 2010/11:JuU16 Erkännande och verkställighet av beslut om förverkande inom Europeiska unionen utlåtande /11:JuU21 Kontroll av Europols verksamhet betänkande 2010/11:AU3 En förnyad arbetsmiljöpolitik med en nationell handlingsplan 20102015 10 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2010/11:252 framtid av (S) till statsrådet (M) 2010/11:253 sparbeting av (V) till statsrådet (M) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 11 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2010/11:353 Unga med funktionshinder och deras arbetsmarknad av (FP) till statsrådet (KD) 2010/11:354 Obligatorisk märkning av päls av (FP) till landsbygdsminister (C) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 12 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen.