prot · GY09120 · 2011-06-21 00:00:00 — Vinster är någonting som sticker ut. Man säger på något sätt att om någonting går med vinst är den verksamheten sämre. Då kan man fundera så att om någonting går med förlust, innebär det att det är en bra verksamhet? Om man tittar på andra verksamhetsområden brukar det vara så att verksamheter som är bra också har möjligheter att ta ut någon vinst, medan verksamheter som år går med förlust sällan brukar kännetecknas av att de levererar kvalitetstjänster och liknande. Jag vill dock ge rätt när hon i sitt anförande framförde att vissa skatteregler inte är helt bra. Där kommer det att ske en företagsskatteöversyn så att det inte ska vara möjligt att med olika typer av skatteteknisk planering flytta vinster från till andra länder, där man beskattar dem avsevärt lägre. 88 (V) replik: Det är till och med så att regeringen värnar och kramar om de här skattesmitarna och ger dem styrelseuppdrag i statliga bolag, så det är väl något som gillar. Jag gillar inte att pengar förs ut ur och inte beskattas. Lever man till på skattepengar och över huvud taget inte betalar en enda krona i skatt är det ett helt ruttet och galet system. De här bolagen har satt i system att vara bidragsberoende, och jag tycker att det är en märklig ordning. I sjukvården togs det ut vinster motsvarande 10 000 sjuksköterskelöner. Jag tycker att om det blir pengar över i sjukvården borde dessa gå tillbaka till sjukvården för att fler människor ska få en bättre behandling, kanske kortare vårdköer och så vidare. Tycker man att sjukvården är så pass bra att man inte behöver pengarna där kan man ju föra över dem till skolan eller äldreomsorgen eller till och med tillbaka till skattebetalarna i form av sänkta skatter. Om vi har ett system där man tjänar pengar på sjuka människor, vem är då intresserad av att arbeta förebyggande? Tittar vi på vad som har hänt i den privatiserade sjukvården ser vi att det förebyggande arbetet har förfallit totalt. Ett privat bolag tjänar inga pengar på förebyggande arbete, och därför är man inte heller intresserad av det. Däremot tjänar man väldigt mycket pengar på relativt friska människor som man bjuder in till läkarbesök fast det kanske egentligen inte behövs. Detta går dina och mina skattepengar till, medan människor med svårare besvär får allt svårare att få tid och möjligheter till ett sammanhängande besök. Jag tycker att det är ett stort problem att vi får en snedvridning som innebär att det blir en överetablering av privata vårdcentraler i vissa bostadsområden medan andra områden, där man har mycket större behov, inte alls får samma tillgänglighet till sjukvård och att pengar i allt större utsträckning går till mer väletablerade områden. Det är en felaktig utveckling. Den behovsstyrda sjukvården är en vinstdrivande sjukvård. 89 (M) replik: Det är härligt när vi tycker lite olika. Det är bra för demokratin. När det gäller vinster har vi i grunden olika syn. Vi tror på olika samhällsmodeller. Jag tycker att man kan ta exemplet och Ica. har inte varit vinstdrivande, medan Ica har varit det. Då kan man fundera över vilken organisation som har varit framgångsrik och levererat bäst kvalitet och tillgänglighet och sådana saker. När det gäller var vårdcentralerna ligger tror jag att det är ett tankefel att göra en alltför stark koppling mellan vårdcentralens placering och bostaden och att de ska sammanfalla. Jag skulle vilja ge ett annat exempel. I de två gamla församlingarna och i bor knappt en enda permanentboende människa . Däremot är det den yta i där det ligger flest affärer. Då kan man fundera över hur sjutton det kan vara så. När ingen bor där, hur kan det då vara någon i affärerna? Jo, det är nämligen så att människor inte alltid är i sin bostad. Man är på sin arbetsplats och liknande, och när man är vid arbetsplatsen går man in och handlar. Så ser också många människor det när de ska gå till tandläkaren. Det är mer praktiskt att gå till tandläkaren i anslutning till arbetsplatsen än i anslutning till bostaden. I många fall är det likadant med vårdcentraler. Man kan gå ifrån jobbet någon timme och gå till vårdcentralen. När man slaviskt kopplar ihop detta och räknar med att där bostäderna är, där ska också all den kommunala servicen vara, tror jag inte att man tittar på individernas användning och beteende. Fördelen just med en ökad valfrihet är att det blir mer medborgarfokus på utformningen snarare än att det blir stora övergripande system. 90 (FP): Utvecklingen inom den kommunala sektorn 2010 finns det något mer fascinerande ämne att diskutera denna dag, ? Staten, det är jag, sade en gång . Kommunen, det är vi, skulle man med ännu större rätt kunna säga . Jag vet inte hur beskattade sina medborgare, men jag kan konstatera att i genomsnitt tar vi från och kommunerna ut och av varje beskattad hundralapp av varje svensk. och är jättemycket pengar, och det är klart att svenska folket vill ha valuta för dem. Man får behålla lite av varje hundralapp man tjänar. Vi har en bra sektor i , inklusive . Jag tror att alla vi som sitter här har kortare eller längre, en del mycket lång, erfarenhet bakom oss och vet hur man ska sköta kommuner. Vi vet vad som behövs och att det behövs olika saker i olika delar av landet. Förutsättningarna är så väldigt olika i olika delar av landet, inte minst på sjukvårdssidan. Det här gör att man ska närma sig även den kommunala sektorn med viss försiktighet. Det är en jätteskillnad mellan och minsta kommun i med ungefär 3 000 invånare. Likväl ska man kunna bo var som helst i landet och ha en god service. Av den anledningen tillsatte den här regeringen, liksom många andra tidigare regeringar , en utjämningskommitté som har lämnat sitt betänkande. Jag tillhörde dem som hade äran eller möjligen bördan att vara medlem i denna kommitté. Det är ett bra sätt, herr talman, att skaffa sig fiender på många ställen i landet, kan jag lova. Få äro nöjda. är betänkandet ute för remissbehandling, och avsikten är att betänkande ska träda i kraft , i den mån det kommer att genomföras. Kommittén föreslår ganska få ändringar, vill jag till protokollet anteckna. Likväl finns det anledning att med hänsyn till en del andra förutsättningar än när den tillsattes fundera kring om allt ska genomföras. Jag tillhör dem som inte anser det. Det är nämligen på det sättet att de verkligt stora förändringarna i den kommunala sektorn har att göra med två saker. Det ena är demografin. När vi befinner oss i den här delen av landet måste vi ändå konstatera att i har det flyttat in 72 000 människor . Det är som en större svensk stad. I nästan alla andra kommuner, framför allt i inlandet, är det i stället minskningar. Förutsättningarna är demografiskt mycket olika, och detta måste man väga in. Man kan inte överge de kommuner som har befolkningsminskningar. Vi måste också ta hänsyn till att kommuner som expanderar har särskilda krav på sig, inte minst på bostads- och kommunikationsområdet. Företagsamheten klarar sig nog bra, för det är oftast väldigt driftiga och välutbildade människor som flyttar från inlandet och andra städer till de större städerna. Något annat som också slår igenom hårt i kommunernas ekonomi är sysselsättningsgraden eller, som vi ibland brukar säga, arbetslösheten. Vi måste konstatera att finns det problem, precis som säger, men i huvudsak har vi i jämförelse med andra länder klarat sysselsättningen oerhört bra. Det har varit en grund för att kunna behålla god välfärd. Några av oss har haft tillfälle att vara ute i en del andra länder i och notera de oerhörda brister som uppkommer när man får sviktande sysselsättning. Ta som ett exempel med 25 procents arbetslöshet. Det är ofattbara förhållanden. Kommunerna tar som sagt tillsammans med landstingen in och på varje beskattad hundralapp. Man kan då fråga sig: Är de statliga bidragen betydelsefulla? Mitt svar är absolut ja. De är väldigt betydelsefulla både för inkomstutjämningen och för kostnadsutjämningen. Om vi inte hade haft dessa bidrag hade den sociala servicen inte kunnat upprätthållas på många håll, som kommunalskatten hade kunnat bli väldigt ojämn utan ett relativt långtgående utjämningssystem. Jag tillhör dem som är för utjämningssystemet. Som ett kuriosum vill jag få fört till protokollet att varje kommun i dagens läge är garanterad av medelskattekraften. Någon kanske frågar sig: Varför just ? Det frågade jag mig också när jag satt i . Jag vill gärna få fört till protokollet att denna procentsats inte är något av givet, utan det var så mycket som pengarna räckte till utjämningskommitté. Det är viktigt att komma ihåg detta, för det är en fråga om var man lägger gränsen. Man kan diskutera den. , som också gäller för alla landsting, är ingen given procentsats, utan det kan diskuteras var den ska ligga. Den kanske borde ligga något högre än 1993. Låt mig till slut ta upp några frågor som diskuterade. , socialdemokratisk partisekreterare och socialminister , sade en sak som var mycket klok han sade säkert många kloka saker nämligen: Varje förslösad krona är en stöld från folket. När diskuterar effektiviteten i privatiseringen måste hon också ta upp andra saker. Jag har diskuterat detta med tidigare också, och jag har frågor på det här. Vad är det som är problemet är det privatiseringarna eller den bristande utvecklingen inom den offentliga sektorn? Mitt svar är entydigt: Anledningen till att sjuksköterskor och andra söker sig till den privata sektorn när det uppstår alternativ är att de uppfattar att den service dessa företag ger är bättre. Den tillfredsställer bättre deras egna behov och också kundernas. Det är därför vi har fått en sådan här utveckling. Jag måste nu få fråga : Vad är det ni vill förbjuda vill ni förbjuda vinsterna, företagen eller valfriheten för kunderna? Det är väldigt viktigt att få klarhet om vad ni vill förbjuda. Det sänder en tydlig signal till medborgarna om vad har för ideologi. Allra sist: Jag råkar vara bosatt i . Därför vet jag något även om , som ju har nämnts i debatten. Vi är flera debattörer här som är bosatta i . Antalet vårdcentraler i har fördubblats sedan Vårdval infördes. Detta säger något om det tidigare systemet, som vill gå tillbaka till. Det har alltså blivit dubbelt så många vårdcentraler sedan vårdvalet infördes i . talade också om hur många specialister det bor på . Enligt en uppgift som jag inte kan garantera är korrekt men som jag har hört är var fjärde psykiater i bosatt på . Det är en hög andel. Man bör dock utifrån detta kanske inte dra alltför långtgående slutsatser om det mentala tillståndet hos dem som bor på . 91 (V) replik: Det är kanske inte så konstigt att en folkpartist inte kan citera . sade att varje ineffektivt använd skattekrona är en stöld från den fattiga delen av befolkningen. Det kan du ha med dig , . Jag menar att just vinster och riskkapitalbolag i välfärden är stöld av skattebetalarnas pengar. Medborgarna betalar skatt för att den ska gå till vård och omsorg av sjuka, äldre och personer med funktionsnedsättning. Vi betalar skatt för att barnen ska få den bästa utbildningen. Vi betalar skatt för att barn ska få den bästa omsorgen och utvecklingen. ser vi att en allt större andel av dina och mina skattepengar inte går till det utan i stället går till vinster. Vi kan se att inom alla dessa sektorer har antalet anställda minskat. Det är en lägre personaltäthet, för det är ett sätt att effektivisera verksamheten och därmed skapa utrymme för att ta ut en vinst. Klasserna är större i de privata friskolorna. Det är många färre bland lärarna som har utbildning i de privata gymnasieskolorna, som nästan alla drivs av aktiebolag eller riskkapitalbolag, är ungefär hälften av lärarna utbildade. Det är där man plockar hem pengarna. Om inte skattepengarna ska gå till det de är avsedda för menar jag att skattebetalarna ska ha tillbaka dem. Jag tycker att det är slöseri att det ska vara vinster motsvarande 20 000 anställda i välfärdssektorerna och att riskkapitalbolag ska kunna föra ut dina och mina skattepengar utan att ens skatta för dem. Det är bolag som vi över huvud taget inte har någon insyn i. Riskkapitalbolag bygger sina kedjor på att bygga bolag efter bolag. Man kan ha sju bolag i en kedja varav det bara är ett som bedriver verksamhet. De andra sex är enbart till för att föra pengar mellan de olika bolagen för att på så vis undgå skatt i olika länder. Och som sade är man totalt konjunkturoberoende. Det är en helt riskfri sektor, och jag tycker att det är slöseri med skattepengar. Använd skattepengarna där de ska användas, det vill säga till vård och omsorg om sjuka och gamla och till barnens utbildning. 92 (FP) replik: Jag hoppas att i nästa replik kan svara på om hon tycker att det är bra eller dåligt att antalet vårdcentraler i har fördubblats sedan Vårdval infördes. Det tycker jag är en viktig fråga. Jag ska gärna svara på den andra frågan, och det blir med en motfråga: Var ligger slöseriet? Jag är också irriterad, vilket vet, över de väldigt höga vinster som riskkapitalbolagen tar ut. Men vad är lösningen på detta? måste precisera vad hon ska förbjuda. Ska hon förbjuda vinsterna, ska hon förbjuda företagandet och företagsformerna eller ska hon förbjuda valfriheten? Mitt svar är ett helt annat. Lösningen för den offentliga sektorn och jag beklagar om jag citerade något fel, men innebörden blev densamma ligger i att vi får mer valfrihet och mer möjligheter för sjuksköterskor, läkare och andra yrkeskategorier inom den offentliga sektorn att bli mer konkurrenskraftiga. Det är det som är lösningen. är med rätta irriterad över vinstnivåerna. Det är jag också. Men min lösning är inte att någonting ska förbjudas, vilket ni tydligen föreslår, utan jag menar att vi måste ha bättre förhållanden inom den offentliga sektorn så att varje krona där inte tas från den fattige. 93 (V) replik: Det är klart att vi måste utveckla den offentliga sektorn. De anställda måste få större inflytande, och de som är i verksamheterna måste få större möjligheter att påverka. talar om valfrihet. Hur ska en patient kunna göra en bedömning av om den insats som läkaren gör verkligen är den bästa? Det har patienten inte kompetens till. Hur ska föräldrar kunna göra ett val när de vet att det bygger på ett system med betygsinflation? Är skolan bäst, eller använder man betygen för att locka och attrahera elever? Det finns ett riskmoment i hela systemet. Jag vill gärna ha valfrihet. Men då ska det handla om att de äldre kan välja vilken insats de ska ha i och vad de ska få utfört. Det är inte valfrihet att välja mellan olika bolag. Man kan ta LOV som man nu inför i kommun efter kommun. Fyra av tio bolag har inte ens kollektivavtal för sina anställda. Om man tittar på avsätter tre av tio bolag inte ens pensionspengar för sina anställda. Man kan också se att det öppnas bolag efter bolag, men alla utmynnar i ett och samma bolag. Det är ingen valfrihet. Man tror att man väljer olika bolag, men alla hör samman i ett och samma bolag. Det är en avkastning på dina och mina skattepengar på . Näringslivet i stort har en avkastning på . Det är helt galet. Det är i avkastning på äldre människor. På där jag har min övernattningslägenhet skickade Attendo ut ett brev till de anställda och grattade dem till den lyckade insatsen att de äldre på boendet hade blivit sämre så att man fick mer betalt av . Det blir fel i hela systemet när vinsten är det drivande och inte omsorgen om de äldre. Det är behoven som ska styra vår gemensamma välfärd. Det finns mycket att utveckla. Men när vi får in privata bolag där vinstintresset är det drivande får vi ett helt annat fokus. Det är då vi får vårdcentraler som dyker upp på . Jag förstår inte varför människor som är relativt friska ska ha allra flest vårdcentraler och ha så mycket resurser till vård när man behöver mycket mer vårdresurser i andra delar av . Då är det något galet med systemet, . 94 (FP) replik: Alla ni som lyssnade noga på kunde höra att hon med exemplarisk noggrannhet undvek att förklara vad det är hon vill förbjuda. Ingenting av det jag frågade om svarade hon på, om det var vinstnivån, företagsformen, valfriheten eller vad det var. Hon tar ett bra exempel med skolan. Så sent som i går stängde Skolinspektionen två skolor i respektive för att de inte uppfyllde de krav man hade. Det var jättebra gjort. Det är inte lätt att välja. Här hade någon valt skolor som uppenbarligen inte uppfyller de krav som Skolinspektionen ställer. Då ska man inte äga rätt att driva skolorna vidare. Det får någon annan göra. Jag håller absolut inte med om att vanliga människor inte skulle kunna bestämma vilken vårdform de vill gå till. Om de inte är nöjda med den vård de får har de möjligheten att gå till någon annan. Det är själva finessen med valfriheten. Om inte är nöjd med de varor som Ica tillhandahåller får hon gå till Coop i stället. Det är jättebra. Det är lite annorlunda med vårdfrågor. Men det är i princip samma sak. Har man bara en sorts vårdgivare, , finns det bara att gå till. Det är vad ni värnar om. Denna monopolism är inte bra. svarade inte någonting på frågan om det är bättre med fler privata vårdcentraler i än som det var tidigare före Vårdval med den fördubbling som det innebar. Det behöver bli många fler i . Det håller också jag med om. Men det är en förbättring. Jag bor i den delen, och jag vet hur det är. 95 (KD): Jag var i budgetfullmäktige i i går, och vi har här hamnat i en fortsättning på den debatten. Då trivs man som gammal kommunpolitiker. Hur vet vi att de statsbidrag som betalas ut verkligen når sina mål? Hur vet vi att kommunerna använder de generella statsbidragen mer till det de absolut ska göra och mindre till det de inte behöver hålla på med? Det är inte så enkelt att svara på dessa frågor. Därför behövs det ytterligare fördjupningar och ytterligare kunskapsinhämtning för att på ett bättre sätt belysa träffsäkerheten och måluppfyllelsen med statsbidragen. Jag ställer mig därmed bakom finansutskottets betänkande och yrkar avslag på reservationerna. I huvudsak är det skola, vård och omsorg som statsbidragen ska användas till. Kommunsektorn har även en stor frihet att själv råda över de resurser som kommer från staten. Även om spelreglerna styrs upp av lagar och regler får vi aldrig glömma det lokala politiska ansvaret. Det kommunala självstyret innebär att det i första hand är den lokala nivån som ansvarar för att verksamheterna som ska bedrivas också utförs på det mest kvalitativa och effektiva sättet till gagn för medborgarna. Vi kan alltid diskutera hur mycket som ska beslutas på statlig nivå respektive nivå och utifrån det reglera ansvarsfrågan. Min ståndpunkt är att den kommunala nivån i allt väsentligt vet bättre hur resurserna ska disponeras lokalt utifrån det uppdrag den är ålagd att utföra. Vi i ska inte gå in och detaljstyra på ett sätt som minskar den lokala nivåns möjligheter att pricka rätt. Tydliga ramar men med möjlighet till lokala anpassningar är vägen till den bästa måluppfyllelsen. Sedan får vi aldrig glömma bort att det är upp till medborgarna att i varje val till kommunen, eller regionen att ta ansvar för vem som ska styra och hur det ska gå till. Med detta sagt blir jag förundrad över den socialdemokratiska reservationen som i allt väsentligt ger sig på den lokala nivåns sätt att sköta sina åtaganden. I reservationen vänder man sig inte i huvudsak mot statsbidragen som orsak till den kvalitetsbrist i verksamheterna man utmålar. Nej, man anklagar egentligen sin egen politik i många fall och sina egna socialdemokratiska politikers tillkortakommanden i de kommuner, i de landsting och i de regioner man styr i. På område efter område lyfter man fram frågor som ska hanteras och beslutas av den lokala nivån. Kommunsektorn visade ett överskott 2009 på 13,4 miljarder och 2010 på 18,5 miljarder. Enligt Kommuner och Landsting är prognoserna ett överskott på 15,4 och ett överskott på 9 miljarder. Det är inte i första hand en resursfråga avseende statsbidragens storlek vi ska tala om här. Antingen är ni socialdemokrater emot det kommunala självstyret eller så behöver ni ge era kommunpolitiker en uppsträckning för att de inte sköter det de är satta att sköta. Varför använder inte era socialdemokratiska kommunpolitiker, era landstingspolitiker eller regionpolitiker de resurser som bevisligen finns för att just komma till rätta med det ni påstår i er reservation inte fungerar i kommunsektorn? I nästa andetag blandar ni in statligt gjorda skattesänkningar som jobbskatteavdraget och den sänkta skatten på pensioner som en bov i dramat. På vilket sätt påverkar jobbskatteavdragen den kommunala ekonomin, ? Den påstådda inverkan på den kommunala ekonomin som ni insinuerar existerar ju inte. Det ni skulle kunna påstå, vilket också skulle vara sant, är att jobbskatteavdragen ökar antalet timmar i ekonomin, och därmed ökar skatteintäkterna i kommunsektorn. Men det budskapet står inte att läsa i er reservation, vilket i sig vore underligt men inte desto mindre sant. ser flera positiva effekter, förutom dem jag nämnt angående statsbidragen, som sammantaget ger goda förutsättningar för kommunsektorn att bedriva en bra verksamhet. Inom hälso- och sjukvården har tillgängligheten förbättrats . fick av patienterna ett läkarbesök inom vårdgarantins stipulerade . Detta förhållande gäller fortfarande enligt en färsk rapport från Kommuner och Landsting. Jämför detta med då var fjärde, av patienterna, fick vänta . Tala om en höjning av kvaliteten! Det stora lyftet gällande väntetiderna i vården kom i samband med införandet av kömiljarden. Sedan vårdvalssystemet infördes har 233 nya vårdcentraler kommit till. Det är en ökning . I och med införandet av de nationella kvalitetsregistren och öppna jämförelser har ett systematiskt förbättringsarbete skett. SKL, Kommuner och Landsting, genomför årliga patientenkäter för att mäta den patientupplevda kvaliteten. Vi kan konstatera att patienterna 2010 upplevde en bättre kvalitet på samtliga områden jämfört med . Jämför vi med mätningarna 2006, då upplevde att de fick vård , ser vi att den dagsaktuella siffran nu är uppe i . Det är en klar förbättring sedan det socialdemokratiska styret. Regeringen och SKL, Kommuner och Landsting, arbetar nu vidare för att ytterligare patientfokusera tillgängligheten och kvaliteten. Ytterligare ekonomiska incitament är ett av verktygen för att just nå de här målen. Inom område fokuserar regeringen bland annat på kunskapsutveckling genom utveckling av statistik och kvalitetsindikatorer. LOV, lagen om valfrihetssystem, utvecklar också den kommunala verksamhetsuppföljningen på grund av att de som har infört eller förbereder ett införande av LOV har behövt genomföra noggranna analyser av kostnadsläget, effektiviteten och kvaliteten i den egna verksamheten. Nyss fick jag besked om att röda kommun i kommunfullmäktige i går beslutade att införa LOV. Det är någonting att bita i för , som tyvärr inte sitter kvar här i kammaren ! Det pågår med andra ord mycket av kvalitetsutveckling i den kommunala sektorn. En del har hunnit längre än andra. Regeringen har sett till att det finns långt fler verktyg att tillgå för kommuner, landsting och regioner i deras strävan mot ökad kvalitet i framför allt kärnverksamheterna. Det är jag som kristdemokrat glad över. Men vad som gör mig bekymrad är den syn som riksdagspolitikerna i det socialdemokratiska partiet har på den kommunala nivåns förmåga till ansvarstagande och vilja att förbättra. Det skulle vara mycket intressant att höra reaktionen från socialdemokratiska politiker runt om i vårt land som i och med den socialdemokratiska reservationen faktiskt står först i ledet att bära skulden för de skrivningar den innehåller. 96 (S) replik: Det är nästan så att jag uppfattar som oförskämd. I stället för att se sanningen i vitögat styre av en borgerlighet som har högervridit de flesta verksamheter i kommuner och landsting lägger ansvaret på socialdemokrater. Förvisso är vi ansvarsfulla, och har alltid så varit. Men vi kan inte ta ansvar för och hans kollegers sätt att styra .