prot · GY0943 · 2011-01-19 00:00:00 — Det vill vi också göra, både i skolan och i äldreomsorgen. behöver inte oroa sig för att vi utvecklar en sjukvårdspolitik. Det är klart att vi gör det. Det är klart att vi tar ansvar för helheten. Men frågan är om kommer att lyckas öka tillgängligheten i vården och komma åt den arbetskraftsbrist som finns. 91 Socialminister (KD) replik: Jag har läst vad har skrivit i sin ekonomisk-politiska motion. Det är snabbt gjort, om man säger så. Där finns det några små åtgärder där den kanske viktigaste är att man ska öka antalet personer som jobbar med administration inom vården. Det tror jag inte är den absolut viktigaste åtgärden. När det gäller utbildning av läkare ökade vi under förra mandatperioden intaget . Det är en dramatisk höjning, naturligtvis, som vi kommer att behöva öka ytterligare. Men för återstår i så fall problemet, om man definierar det här som ett bekymmer, hur vi ska klara oss när av de läkare som finns i har utländsk bakgrund och av de tandläkare som finns i har utländsk bakgrund. Hur skulle klara sig utan de personerna? Vilken vård och omsorg skulle vi ha då, ? 92 (SD) replik: Hade jag varit fräck och intellektuellt ohederlig nu hade jag sagt att inte kan låta bli att prata invandringspolitik, oavsett vilket område det gäller. Så är det. Jag var själv inne på att det är klart att detta är ett problem. Vi såg till exempel i hur det betraktades som ett oerhört stort problem att just läkarna inte kunde kommunicera med sina patienter. Det är klart att det inte är någon långsiktig lösning. Det är heller ingen långsiktig lösning att dränera andra länder på kompetens. Det är framför allt ingen human lösning att göra så, utan vi måste utbilda vår egen arbetskraft i . Vi har ett miljonutanförskap här med hundratusentals människor som inte går till jobbet och som behöver matchas mot de behov som finns på arbetsmarknaden, och det är det vi ska göra. Det är så vi långsiktigt kommer åt arbetskraftsbrist, inte genom att importera kompetens från andra länder och dränera andra länder på arbetskraft och utbildad kompetens. 93 (V): I den här debatten möter vi en regering som är ganska nöjd. Så brukar det vara. Sitter man vid makten har man ju all anledning att beskriva i ljusa termer vad som sker i samhället. Och det finns naturligtvis kurvor som pekar uppåt. Det finns en framtidsoptimism i delar av det svenska samhället. Jag fick också en beskyllning om att oppositionen kanske inte alltid ägnar sig åt verklighetens problem i statsministerns anförande. Därför tänkte jag att vi skulle ägna lite tid åt tidningskrönikan, så jag tog med mig från . Jag tänkte att vi kan se hur det ser ut i verkligheten. är den tidning som jag har hemma, inte därför att de skulle ha en bra och pålitlig ledarsida den är väl en av de mer infantila i svensk press utan därför att det är en hederlig nyhetsrapportering i den här tidningen. Den största nyheten, som också finns på framsidan, handlar om slumvärdar Husen förfaller när slumvärdar tar över. Det är ett reportage från utanför . Det som har hänt där är att det kommunala bostadsbolaget genom politiska beslut av borgerliga majoriteter har sålt ut en del av sitt bestånd, som har tagits över av företag som har haft som affärsidé att snabbt tjäna pengar på att äga fastigheter och sedan sälja dem med förtjänst. Underhållet har totalt eftersatts. Slumvärdarna har tagit över. Hyresgästerna är nästan rättslösa och får slåss, skrika och gorma för att få igenom de mest nödvändiga reparationerna. Det gäller till exempel mögelskadade golv, det gäller förfallna trappuppgångar. Detta är verkligheten, ett av de verklighetens problem som har följt av den avreglering och de utförsäljningar som sker när dogmatismen får ta över borgerlighetens politiska taktik. Slumvärdarna är ett politiskt orsakat problem. Jag vänder sida. Där står det Protest stoppar inte Irakplanet. ska utvisas från . är gift med en svenska, , . Han har varit här . Han är en av de irakier som hotas av utvisning, de massutvisningar som faktiskt sker. Trots den kritik som har kommit från internationella organisationer och även från EU, fortsätter utvisningarna av kristna irakier till , trots att vi vet att förtrycket och förföljelserna fortsätter. är bara en av många. Men hans fall är väldigt tydligt. Han är en människa som har blivit kär i en svenska, som har gift sig med henne och som utvisas till en osäker framtid i ett land där han riskerar att förföljas på grund av sin tro. Det är också en del av verkligheten i det som den här regeringen har ansvar för, att massavvisningarna fortsätter. På nästa sida står det Försvaret tycks inte ha vad som krävs. Det är en artikel som handlar om att personalförsörjningen inte fungerar i försvaret. Efter den ogenomtänkta och snabbt genomförda reform som regeringspartierna fattade beslut om under förra mandatperioden, nämligen att avskaffa den svenska värnplikten, har man numera problem med rekryteringen till det svenska försvaret. Ja, det var väl kanske inte den viktigaste nyheten i tidningen. Jag vänder sida igen, och där finns en liten artikel med . Den handlar om . Det är den fria teatergruppen teatern i som blir av med sina kommunala bidrag därför att den borgerliga majoriteten tycker att det är viktigare att sänka skatter än att se till att det fria kulturlivet kan överleva. Och det är ju så det är. Det finns kostnader med alla skattesänkningar. Vi har sett dem genom regeringens politik. Vi ser dem genom kommunala och landstingskommunala majoriteter som sänker skatter och därigenom också försämrar möjligheterna att utveckla välfärden. Och kultur är i min värld en del av denna välfärd. Men det finns en rädsla hos de borgerliga partierna, en rädsla för det som inte kontrolleras och styrs. Dit hör naturligtvis de fria teatergrupperna, och dit hör naturligtvis det kulturliv som man inte har automatisk beslutanderätt över bara för att man står för bidragen. Det blir alltså färre möjligheter till kulturupplevelser i med borgerlig politik. Sedan bläddrar jag fram till sportsidorna, och till och med där finns verkligheten i form av borgerlig politik. Dråpslag mot ungas idrott står det. Också det handlar om borgerliga förslag, och det innebär att man tar bort bidragen till ungdomsidrotten. Det innebär också att färre ungdomar får möjligheter att utöva idrott, därför att avgifterna kommer att höjas. Avgifterna är redan rätt höga. En av föreningarna, , beskriver hur medlemsavgiften visserligen är rätt låg, , men hur man sedan dessutom måste betala för varje unge som är med i ett lag. Då kan det handla om tusen eller . Och de avgifterna kommer att behöva höjas, därför att nu skär den borgerliga majoriteten i ned bidragen. Varför gör man det? Tycker man att det är viktigt att unga förhindras att röra på sig? Tycker man att det är viktigt att idrottsrörelsen får mindre resurser? Ja, i varje fall i jämförelse med hur viktigt man anser att det är att sänka skatten. Så är det. Jag är övertygad om att föreningarna har möjlighet att skaffa extern finansiering, säger som är idrottsnämndens ordförande och moderat. Den möjligheten finns nu när det är högkonjunktur. Det gör den inte alls. Det här är ju inte några kommersiellt exploaterbara föreningar. Det är inte någon kommersiellt intressant verksamhet. Det här är ungdomsverksamhet som bedrivs av ideellt arbetande idrottsledare och föräldrar, och dem vill borgerligheten bestraffa genom att minska bidragen. Det här vara bara några exempel från dagens tidning, eftersom beskyllningen mot oppositionen var att vi inte alltid ser verklighetens problem. Jag skulle vilja påstå att regeringen skönmålar. Det ni ser är bara det som ni kan tolka som positivt för er politik. Det ni beskriver är en verklighet som de flesta inte känner igen. Ni är lika verklighetsfrånvända som var i valrörelsen . Ni börjar tro på er egen framgångssaga. Men jag kan berätta för er om de vittnesmål som jag får och som många av oss får . Det är utförsäkrade från sjukförsäkringen som undrar: Varför ska jag bestraffas för min cancersjukdom? Det är långtidsarbetslösa som utnyttjas som arbetskraft av företag som skrupellöst byggs upp enbart för att tjäna pengar på de bidrag de får från samhället genom era politiska beslut. Det är människor som har varit arbetslösa länge, och långtidsarbetslösa är den grupp arbetslösa som växer mest. De säger: Varför pratar de om arbetslinjen när det finns 400 000 arbetslösa men bara 45 000 jobb? Det här är också en verklighet. Det finns också en verklighet som innebär att välfärden blir allt svårare att se som möjlig att utnyttja för många, därför att den skärs ned och överförs till privata intressen. De stora riskkapitalbolagen, de stora nya intressenterna i bedrivandet av vård, utbildning och omsorg är de som tjänar på er politik. Det var ett trollerinummer att ni lyckades gå till val på och i valrörelsen försvara en politik som om arbetslinjen i borgerlig bemärkelse stod i motsättning till bidragslinjen. Ni står ju för den verkliga bidragslinjen. Ni pytsar ut skattepengar till de stora riskkapitalbolagen. Ni ser till att förstärka klyftorna genom att skänka pengar till dem som redan har mest. Vad är RUT-avdraget annat än ett bidrag till dem som har möjlighet att köpa sig hushållsnära tjänster? Vad är vårdnadsbidraget annat än ett bidrag som ni har infört? De bidrag som införs för att privata företag ska ta över offentligt drivna verksamheter är just dåligt använda skattepengar. Jag menar att ni är ansvarslösa. Det är ni som slösar med resurser. Vi vill göra något helt annat. För det första vill vi satsa på jobb och utbildning. Vi vill använda pengarna för att verkligen skapa nya jobb. Då krävs det inte skattesänkningar. Det är ett oerhört dyrt sätt att skapa jobb och kostar ungefär 1 miljon per jobb med de jobbskatteavdrag som regeringen infört. Det krävs i stället satsningar på investeringar i infrastruktur, i välfärd och på mängder av områden som är eftersatta. För det andra vill vi satsa på att bygga ut välfärden så att den fyller behoven. Välfärden ska fördelas efter behov, inte efter plånbokstjocklek. Vi är i rask takt på väg mot ett samhälle där ni har genomfört ett systemskifte där de som har råd kommer att kunna köpa sig sina egna sociala försäkringar och sin egen sjukförsäkring och arbetslöshetsförsäkring men också sin egen rätt till sjukvård och omsorg på ett sätt som inte alla har tillgång till. För det tredje måste vi satsa på jämställdhet. Ni river isär också i skillnader mellan kvinnor och män. De ökar för . Inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män ökar, och kvinnors och mäns möjligheter till frihet och att kunna fatta sina egna livsavgörande beslut minskar. Det finns alltså mycket att göra för en opposition som vägrar att bli det som efterlyste, nämligen en opposition som håller med regeringen. Det krävs en opposition som opponerar. 94 Närings- och energiminister (C) replik: Man känner igen . Han är i gammalt gott slag. Hela hans anförande handlar om olika samhällsproblem. Gemensamt för din analys, , är att vi behöver mer utgifter. Det ska kosta mer; det offentliga ska stå för mer. Men en förutsättning för att kunna betala allehanda önskemål som vi har inom välfärdsområdet och andra områden är att det finns pengar. Tack vare att vi i har hushållat med våra resurser har vi klarat av krisen långt bättre än många andra länder. Det sade jag också i mitt anförande. Vi har kunnat rädda välfärden i kommunerna och kunnat satsa på infrastruktur. Vi har kunnat satsa på forskning och utveckling och på skolan. Vi har tack vare strama budgetregler med både budgettak och överskottsmål, som fastställdes , kunnat rädda svensk ekonomi. tvingades i det rödgröna samarbetet att gå med på att budgettak och överskottsmål nog var rätt bra. Då höll man lite ordning och reda i de offentliga finanserna. I det rödgröna samarbetet skulle man hålla sig till dessa regler. Jag läste en intervju med i där han sade att han är beredd att överge budgetreglerna eftersom den rödgröna uppgörelsen bara skulle vårdas fram till vårbudgeten 2011. Det är inte otroligt att vi överger både utgiftstak och överskottsmål, säger . Budgettak och överskottsmål har hållit ordning på våra statsfinanser. Hur ska kunna möta framtidens lågkonjunkturer och alla dem som vill ha förbättringar i välfärden och på samhällsproblemen om han inte ens är beredd att hålla ordning i de offentliga finanserna? Hur ska han klara denna uppgift? 95 (V) replik: Det är en skickligt framställd fråga eftersom det låter som om tycker att vi ska spendera pengar som vi inte har och som om tycker att ordning och reda är fel. Det är naturligtvis trams. Tvärtom tycker vi att det är viktigt med ordning och reda. Det har vi också visat i vårt samarbete med regeringar som har överlämnat överskott. Jag tror att , med hedern i behåll, har svårt att påstå något annat än att regeringen när den tillträdde övertog en ekonomi som var i balans och som till och med gav överskott. var en del av den majoritet som hade skapat det. Det finns inbyggda effekter av de nuvarande budgetreglerna som är gjorda för att borgerlig politik ska få mer utrymme. Om vi får bättre ekonomi efter gör utgiftstaken det omöjligt att satsa de pengarna på fler sjuksköterskor, fler lärare eller bättre välfärd. I stället tvingas vi till att sänka skatter eller betala av på statsskulden, för det är det enda som är tillåtet. När välfärden krackelerar som vi får en bättre ekonomi än förväntat kan vi inte göra det som är nödvändigt. Vi kan inte se till att ungarna får fler lärare i skolan. Vi kan inte se till att det blir mer personal på förskolan. Vi kan inte se till att det blir fler sjuksköterskor i vården. Budgetreglerna förhindrar nämligen det. Vad är det för dumma regler? Det är klart att sådant inte ska få styra. Vi ska se till att ha ordning och reda, men vi ska framför allt se till att ta vårt uppdrag på allvar, nämligen att vi ska utforma en politik som gör att människor kan leva goda liv. Om budgetregler står i vägen för det är jag definitivt motståndare till dem. Handlar det däremot om ordning och reda i statens finanser är jag fullständigt med på vagnen. Det är viktigt. Då ska man inte kasta ut skattepengar till riskkapitalbolag. Då ska man inte kasta ut skattepengar till företag som har till affärsidé att sysselsätta långtidsarbetslösa utan att de gör någon nytta bara för att man med era system tjänar 5 000 per arbetslös och månad bara genom att ge dem en kontorsstol att sitta på. Ni är cyniker, och det är ni som står för bidragslinjen i svensk politik. 96 Närings- och energiminister (C) replik: Att man vill ha ordning och reda i statsfinanserna kan man inte bara säga, utan man måste ha regler för det. Två av de viktigaste reglerna är budgettak och överskottsmål. Överskottsmål är att samla i ladorna när det är högkonjunktur, precis som ni gjorde och vi under den första delen av förra mandatperioden. Gör man det har man möjlighet att investera när det är finanskris eller lågkonjunktur. Men överger man dessa instrument har man inte ordning och reda i statsfinanserna, det är själva poängen, och säger att han inte är beredd att följa reglerna om överskottsmål och budgettak. De allra flesta länderna i är avundsjuka på att vi har förmått att införa dessa regler. gjorde det tillsammans med Socialdemokraterna . Det har gjort att vi har klarat oss så väl genom krisen. kommer inte att ha dessa pengar om han överger budgetreglerna, och det är det allvarliga med politik. 97 (V) replik: Det finns en märklighet i argumentation som också märktes i replikskiftet med tidigare. Gör investeringar oss fattigare eller rikare? Min uppfattning är att rätt använda investeringar i infrastruktur och utbyggd välfärd gör oss rikare som land, inte fattigare. säger: Ni vill låna till investeringar. Ja, det är inte konstigare än att ett företag har en investeringsbudget eller att en familj kan tänka sig att låna till en investering som är nödvändig om man bara har ekonomin under kontroll. Jag är helt med på att vi måste ha starka incitament för att se till att ekonomin inte rasar. Vi har visat att vi är pålitliga i det. Vi lämnade över ett överskott. Det är rimligt att vi i fortsättningen ska ha stark kontroll, men vi ska också se till att vi inte binder oss vid budgetregler som förhindrar utvecklandet av välfärden och som bara gynnar riskkapitalbolag och kapitalister. Det är dålig politik och dåligt använda skattemedel, . 98 (SD) replik: Först har jag ett påpekande eller möjligen en fråga. Jag mötte i en tv-debatt . Vi diskuterade föga förvånande invandringspolitik. påstod då att det inte finns någon massinvandring och att bara tar emot 20 000 . Det är inte sant eftersom antalet uppehållstillstånd är 100 000. Att påstå att 100 000 uppehållstillstånd inte är en massinvandring är förvisso en subjektiv bedömning, men talar om en massutvisning. Vad är då en massutvisning? Hur många ska det vara för att det ska vara en massutvisning? Jag upplever en viss paradox här. Det var dock inte därför jag begärde replik. Jag är fundersam över hur ser på frågan om brott och straff. Det blev ju en hel del diskussion om det i valrörelsen. Det kom olika signaler från . sades det att inte vill sänka straffen, men i andra sammanhang kunde vi höra prata om halvtidsfrigivning, sänkta straff för grova våldsbrott och så vidare. när det rödgröna samarbetet har lagts på is och har möjlighet att prata mer fritt vore det intressant att få klarhet i hur det egentligen ligger till i den här frågan. Tycker att det är rimligt att avskaffa livstidsstraff för mord? Tycker att det är rimligt att den som döms för exempelvis grov misshandel ska bli frigiven ? Det vore intressant att höra hur ser på detta nu när han är vänsterpartist igen och inte rödgrön. 99 (V) replik: har missförstått det. är det rödgröna partiet i riksdag och kommer att fortsätta att vara det. När det gäller brott och straff visar forskningen att de mest effektiva åtgärder man kan ta till om man vill skapa trygghet i ett samhälle är förebyggande åtgärder. Det handlar om att satsa på ungdomar och se till att det finns fritidsgårdar, att det finns tillräckligt med lärare och annan personal i skolan och att det finns möjlighet för ungdomar att använda sin fritid på ett meningsfullt sätt. För det krävs att man inte skär ned inom idrottsverksamhet eller kulturverksamhet. Att förebygga är alltid det bästa. Trots det kommer brott att begås även i ett sådant samhälle. Självklart kommer straff att behöva utmätas . Det är viktigt att vi markerar att när ett brott har begåtts ska straff utmätas. Men man ska inte tro att det i sig minskar brottsligheten. Det är tvärtom så att ju hårdare straff ett samhälle har desto mer brottslighet har man. Den relationen är tydlig i många undersökningar. Hur kan det komma sig, ? Hur kan det komma sig att länder med dödsstraff, väldigt långa fängelsestraff och regelverk som är gjorda för att bekämpa brottslighet är de länder där brottsligheten ökar mest? Det kanske hänger ihop på det sättet att i stället för att använda strafftiden till rehabilitering och möjlighet att återkomma i samhället har man en fördömande attityd som säger att brottslingar inte är möjliga att återanpassa. Det är en sorts uppgivenhetens ideologi som präglar den brotts- och straffpolitiska teori som ligger bakom idén att hårdare straff är lösningen. Jag står för en annan, mer human och väsentligt mindre dyr kriminalpolitik. Vi behöver en kriminalpolitik som bekämpar brottsligheten, inte till varje pris bestraffar brottslingarna. 100 (SD) replik: Jag noterar att jag inte fick några svar på de frågor jag ställde. De var lite mer konkreta när det gäller att avskaffa livstidsstraff för mord och halvtidsfrigivning. Jag skulle gärna vilja ha det klarlagt. Det vore intressant. Jag är medveten om att har en annan utgångspunkt för kriminalpolitiken än vad vi sverigedemokrater har. Jag är övertygad om att en sund kriminalpolitik måste utgå från samhällets och de laglydiga medborgarnas intressen. Det är oss som samhället måste se till när man utformar kriminalpolitiken. Det är inte rimligt att grova återfallsförbrytare ges möjlighet att gång på gång upprepa samma typ av brott. Det är inte rimligt. Det är inte heller förenligt med vedertagna principer om människovärdighet att enskilda brottsoffer ska behöva utstå dubbel kränkning, dels från den kriminella, dels från samhället som inte sätter ned foten och utkräver ansvar. Det tycker jag är en sund kriminalpolitik. Jag är medveten om att har en annan uppfattning. 101 (V) replik: Det är korrekt uppfattat. Vi tror inte på ett medeltida straffväsen. Vi tror inte på att man ska låsa in folk och kasta bort nyckeln. Det är riktigt. Vi tror mer om människor än så. Självklart kommer straff att behövas. Det är viktigt att straffen kombineras med möjligheten att i en närmare eller mer avlägsen framtid återgå som samhällsmedborgare och ta sitt ansvar att leva som icke-kriminell. Det finns inga hopplösa fall. Det är min fasta övertygelse. All forskning visar att de teorier som står för när det gäller brott och straff och kriminalpolitik leder till mer brottslighet. Därför borde kanske tänka efter. Varför vill du ha mer av det som är så illa, nämligen att människor utsätts för brott? Jag vill ha mindre och vill därför satsa på mer förebyggande verksamhet. 102 Socialminister (KD): När man lyssnar på en så här lång debatt kan tankarna fara i väg någon annanstans någon enstaka sekund. I olika branscher, som idrottsvärlden, filmvärlden och musikbranschen, har man galor där det delas ut priser. Vi har visserligen haft en lång prisutdelningsceremoni i inledningen av debatten med anledning av att några lämnar sina poster, men det kanske är något att fundera på också i politiken. Man skulle möjligen kunna tänka sig att dela ut pris för bästa specialeffekt under det år som gått till för förmågan att lägga ut dimridåer genom att presentera en politik fram till valdagen för att därefter säga: Det var egentligen inte min uppfattning. Jag har en annan politisk linje. Man skulle kunna tänka sig att dela ut till för bristande energipolitik, eller åtminstone bristande realism i energipolitiken. Man skulle kunna tänka sig att dela ut årets tröstpris till självömkande sverigedemokrater. Man skulle kunna tänka sig att dela ut ett pris för årets isolering till oppositionspartierna för att de tillsammans har försvagat röst i världen i när samarbete är viktigare . Man skulle kunna dela ut ett pris till som årets optimist för att han är den ende som ännu inte har insett att det rödgröna samarbetet har kollapsat. Men det ska vi förstås inte göra. 2011 har återhämtat sig snabbt efter den dramatiska internationella krisen. Det var en kris som slog hårt mot vårt mycket exportberoende land och ledde till att människor förlorade sina jobb. Statens och kommunernas ekonomi försämrades genom att skatteintäkterna snabbt minskade. ser vi en snabb återhämtning. De offentliga budgetarna stärks. Allt fler människor har ett arbete att gå till. Kommunerna kan se fram mot en växande ekonomi. Genom handlingskraft och framförhållning kunde regeringen möta krisen på ett sätt som räddat många arbetstillfällen och bäddat för den snabba återhämtningen. I politiken måste visionerna vara större än att enbart handla om budgetbalans och större än att bara handla om ordning och reda i de offentliga finanserna. En välskött ekonomi är en förutsättning för att vi ska kunna förverkliga större visioner om ett ännu bättre , men en välskött ekonomi är ett medel som inte ska förväxlas med målen. Dagens har byggts av hårt arbete genom ett klimat öppet för nya idéer, men kanske framför allt genom sunda värderingar om alla människors lika värde, om solidaritet, om öppenhet inför det nya och inför omvärlden, om tillit, hederlighet, flit och en vilja till sammanhållning. har klarat av många utmaningar och svårigheter en del sannolikt genom tillfälligheter, men genom klokskap, gemensamma uppoffringar och en vision om att vi tillsammans ska bygga något som är bättre.