prot · GY09121 · 2011-06-22 00:00:00 — Sedan, precis som förra mandatperioden, radade han upp en lång rad åtaganden om högre offentliga utgifter utan finansiering. Elmarknaden fungerar inte, sade Juholt. Alltså vill han insmickrande sänka elpriset för vissa och höja elpriset för andra, det vill säga för industrin eller för hushållen eller för båda två. Eller också vill han höja skatten för att subventionera elpriset för vissa. Men finansiering saknas. Men Socialdemokraternas elpolitik är värre än så. Partiet vill kraftigt minska utbudet av el genom att stänga av kärnkraften som står för nära hälften av all eltillförsel i . Man behöver inte vara någon energiekonomisk för att fatta att en så kraftig minskning av billig el innebär kraftigt uppdrivna elpriser, tvärtemot Juholts antydningar om att sänka elpriset. Dessutom ökar koldioxidutsläppen massivt. Det finns en påtaglig kontinuitet i Socialdemokraternas utgiftslistor. Precis som ställer nu Juholt ut löften om att modernisera miljonprogramsområdena, bygga fler bostäder och göra gemensamma investeringar. Det kan kosta precis hur mycket som helst, och finansiering saknas helt. Ungefär som lovar Juholt högre löner till de offentligt anställda, högre a-kassa och högre sjukersättning. Fler ska anställas i den offentliga sektorn så att antalet arbetskamrater ökar. Ingenting sägs dock om patienterna av Juholt, om bra vård hos privata vårdgivare, sjukgymnaster eller om ansvarsfull hushållning med offentliga medel. Det är antalet arbetskamrater som är det viktiga för Juholt. Finansieringen av dessa gigantiska miljardlöften saknas. Gymnasieskolan ska få ökade resurser av Juholt, liksom studieförbunden, komvux, folkhögskolor, högskolor och universitet. Det liknar det här, eller hur? Pensionerna vill Juholt höja. Det är innebörden av hans uttalanden om att man inte kan leva på dagens pensioner. Vem ska då betala höjningen? Finns det någon finansiering av de högre pensionerna? Ja, det finns det faktiskt. Det finns bara en enda grupp i samhället som kan komma i fråga, nämligen de som är i arbetsför ålder och som arbetar. De ska beskattas mer, det är innebörden, eller också får de sin pensionsålder höjd. Detta är de två finansieringssätt som finns. Juholt har faktiskt också flaggat för att pensionsavgiften och arbetsgivaravgiften ska höjas för pensionernas skull. Det, i sin tur, trycker ned löneökningarna. Facken och de anställda kan inte få ut lika mycket när löneutrymmet redan har intecknats av löften om högre avgifter för pensioner. Som framgår av det senaste numret av , mitt husorgan, är en strid om höjd pensionsavgift den konflikt som Juholt ser framför sig valrörelse. Pensionsavgiften ska höjas så mycket att genomsnittspensionen blir av inkomsten. Hur mycket det innebär i kronor och miljarder, ja det upplyser oss inte Juholt om för det har han inte tagit reda på innan han ställde ut löftet om högre pensioner. Jag tror dock inte att höjda avgifter på det arbetande folket är rätt väg att gå. Det är fel väg att gå. Inget är mer viktigt för pensionärer än att så många som möjligt arbetar och bidrar till bnp och skattebaserna. Uppgiften är inte bara att finansiera pensioner, utan viktigare är nog för många äldre en bättre utbyggd äldreomsorg, sjukvård och annan omsorg. Då ska vi inte straffa arbete genom hårdare beskattning. Det är fel väg att gå om man vill att fler yngre ska jobba mer. Det måste i stället löna sig bättre att arbeta, till exempel genom jobbskatteavdrag och borttagen värnskatt. Men det finns andra sätt också andra skattesänkningar. Dessutom talar Juholt bara om den statliga pensionen i procent av tidigare lön. Juholt låtsas inte om att den pensionen bara är en del av pensionärers inkomst. Tjänstepensionen är ett mycket viktigt inkomsttillskott för de flesta. : inför ett nytt begrepp här, nämligen det räntebärande folket. Det är måhända Socialdemokraternas nya målgrupp. Borta är hyresgäströrelsens perspektiv och de måttliga inkomsttagarna. Då ska man lägga märke till att det räntebärande folket också behöver inkomster, också behöver jobb. Anledningen till att räntorna i långsamt är på väg upp, men historiskt sett ändå är mycket låga, är att det går bra för svensk ekonomi. Den vision som tydligen har av lägre räntor är lätt att uppfylla. Man kan öka arbetslösheten, sänka tillväxttakten, minska inkomsttillväxten, göra till ett sämre land. Då får vi lägre räntor. Det är inte regeringens förhoppning, och jag tror inte att det heller kommer att bli beslut. går, som påpekade, väldigt bra. Baksidan av det är att räntorna kryper upp. Vi måste ha en ekonomi i balans på lång sikt. Vi vill alltså ha ökad tillväxt och fler välbetalda jobb. Slutligen vill jag säga att skillnaden mellan och Socialdemokraterna åter kom fram. I anförande sägs ingenting om företag och företagande. Det gör det däremot i anförande. I Waidelichs inlägg sägs att Socialdemokraterna inte har någonting att säga om den långsiktiga tillväxten i nationalinkomsten eller i skattebaserna. Tankar om ekonomisk tillväxt, företag och företagande ligger för fäfot i Socialdemokraternas . 11 (S) replik: Det är intressant att lyssna på när han recenserar oppositionen och spekulerar i förslag som aldrig har lagts fram. Jag svarade på frågorna om parallella budgetprocesser , innan vi skildes åt i den förra debatten. Det är som målar ut lagändringar och annat. undviker de facto det som är hans och hans borgerliga vänners grundproblem, nämligen att man har en minoritetsregering. Det är minoritetsregeringen som ska se till att säkra stödet för sin politik i . Ska man recensera de olika regeringsalternativen kan jag säga att er regering aldrig hade klarat sig så bra, , om ni inte hade haft de överskott som våra regeringar lämnade efter sig när ni tog över. Det säger också i sin senaste rapport. varnar även för att regeringen för en alltför expansiv politik i en uppåtgående konjunktur. Det bidrar till att driva på räntorna, så att det räntebärande folket får extra att betala , långt utöver vad de får i skattesänkningar. Om vi ska fortsätta att recensera varandra kan jag ta upp det som skedde under den förra minoritetsregeringen då var statssekreterare och ansvarig för budgeten. Då hade vi ett ekonomiskt moras. Då hade vi en överhettad ekonomi. Då hade vi en orolig omvärld. Då hade vi en minoritetsregering som inte kunde säkra ekonomin. Vi hade flaskhalsar. Känner inte vingslagen från förr? Känner inte att det börjar lukta 19911994? 12 (FP) replik: Jag ställde i går frågan om Socialdemokraterna avser att införa en parallell budgetprocess, och jag fick inga tydliga svar av . Jag försöker pressa fram tydliga svar av honom, men jag får inte de svaren heller. Det är en oklarhet i var ni egentligen står, . Kan ni tänka er att ändra riksdagsordningen? Kan ni tänka er att ändra så att det blir två parallella budgetprocesser i ? Det är de bestämmelser som finns . Det är väl ett ganska måttligt krav att ställa, att ni budgeten läggs fram svarar på om ni avser att avvika från eller ändra de bestämmelser som finns. Svara på det, , i stället för att blomma ut och börja tala om . Vi kan i och för sig tala om det också; det har jag gjort med . Svara dock på frågorna som jag har ställt. Det är det ena. Det andra är att säger att vi ska vara vaksamma så att det inte blir en alltför expansiv politik, och han hänvisar till . Jag har räknat upp alla de utgiftslöften, ofinansierade sådana, som Juholt radade upp i sitt anförande i partiledardebatten och dessutom i . Det är en lista på expansiva åtgärder som inte bara skulle skicka räntorna upp i himlen utan dessutom skicka underskotten till om inte grekisk så i alla fall sydeuropeisk nivå. Det är era utgiftslöften ofinansierade, hållningslösa, slarviga som är hotet. Svara nu på frågan hur ni tänker er budgetprocessen , . 13 (S) replik: Jag förstår att hämtar sin inspiration från . framstår närmast som en svensk som slåss mot väderkvarnar. Han tillskriver oss en massa utgiftsökningar och att vi ska ändra riksdagsordningen. Vet vilka regler som gäller i ? Kan Socialdemokraterna ensamma ändra riksdagsordningen? Har vi föreslagit en ändring av riksdagsordningen? Det är som målar upp alla de problemen. Ta i stället ansvar! Ni är i minoritet. Ni har inte majoritet för er politik i . Ni måste säkra er politik i . Det är grundproblemet, inte några spekulationer om vad vi tänker och inte tänker eller om vad vi över huvud taget skulle kunna göra ens om vi tänkte det. Välkommen tillbaka till den svenska vardagen, ! Det kan vara trevligt i , men spela inte svensk . Slåss inte mot väderkvarnar som inte finns! 14 (FP) replik: Jag vet att har en stor svaghet för och spanjorskorna, men jag tror kanske inte att vi ska driva det för långt. Jag ska lämna detta med budgetprocessen, för jag tror inte att vi kommer längre just . sade att jag tillskriver Socialdemokraterna utgifter som inte skulle finnas. Jag gör ju bara ett referat av din partiledares anförande i partiledardebatten och i en intervju som han givit i , . Det är ingenting jag hittar på. Allt står där, det är bara att gå till protokollet och läsa. Det är hotet mot svensk ekonomi en slarvig, ansvarslös, utgiftsexpansiv politik. Den skulle driva räntorna i taket, och underskotten skulle öka dramatiskt. Det vill vi inte ha. Jag säger till dem som ser detta på tv: Hade ni velat ha den här mannen som finansminister när ekonomi hotar hela ? Jag tror inte det. Jag tror att det är mycket bättre att ha den erfarne krishanteraren . Det menar jag också ska vägas in. Det är inte nyval . Det kommer inte heller att bli nyval . Jag tror inte att det över huvud taget blir nyval. När man diskuterar i riksdag måste man dock agera som om det fanns två regeringsalternativ att välja mellan. Det finns inte . Det finns bara ett alternativ, och det är alliansregeringen som håller ihop ekonomin, pressar ned arbetslösheten och driver upp tillväxttakten, inte minst i en europeisk jämförelse. 15 (V) replik: Jag vill till att börja med anmärka på debattstil lätt sexistisk, gillar spanjorskor. Dessutom tilltalar han som den här mannen. Det behövs lite skärpning. Så beter man sig inte i en talarstol. Jag begärde replik med anledning av två saker som jag tycker att skulle behöva förklara lite närmare. Den första gäller sjukförsäkringen. Sju av tio sjukskrivna är kvinnor. På dem har regeringen sparat . I inkomster till decil 10 är sju av tio män. De har fått mer än det i skattesänkningar. Man skulle kunna säga att genom politik har sjuka kvinnor sett till att högavlönade friska män fått bra mycket mer pengar i plånboken. Vi ser hur många sjuka människor står utan ersättning och tvingas söka socialbidrag. Det är det nya nya linje. Sjuka människor har inte längre rätt att vara sjuka och känna ekonomisk trygghet under den tiden. Den andra linjen som står för är en politik för sänkta löner. Om vi går igenom den politik som försvarar kan vi tydligt se att det är syftet. Vi har sänkta ersättningsnivåer i a-kassan. Vi har kraftigt höjda kvalifikationskrav för att kvala in i försäkringen. Vi har höjda avgifter. Regeringen skriver till och med i vårpropositionen, på s. 35, att en ersättning på i arbetslöshetsförsäkringen kan vara för hög för att människor ska ta ett jobb. Vi har dessutom jobbskatteavdraget, som syftar till sänkta löner, och har uppmanat kommunpolitiker att hålla tillbaka lågavlönade kvinnors löneutveckling. Det vill säga att kvinnor som jobbar i vård, skola och omsorg ska ha lägre löner. Det här är tydligen också nya linje, eller hur, ? 16 (FP) replik: Jag skulle naturligtvis inte ha sagt det där om spanjorskorna, men för mig som har känt ett bra tag är det väl bekant att han är gift med en spanjorska. Det var bara detta jag syftade på. Jag hoppas att det inte var alltför sexistiskt och att man i kammare utan att bli åthutad ska kunna nämna att någon är gift med någon annan. talar om sänkta löner. Det här landet har en tillväxttakt, en återhämtning, som är rekordartad. Det är naturligtvis en tillfällig period där vi har en tillväxttakt av dagens karaktär. Den långsiktiga tillväxttakten är dock ganska bra. Detta är grunden för att också lönerna, inkomsten och jobben ska växa. Det är en blomstrande ekonomi. Jag förstår att det är svårsmält för att ekonomin går så bra att jobben växer, sysselsättningen ökar och arbetslösheten sjunker. Man kan naturligtvis vilja att arbetslösheten ska sjunka ännu snabbare det vill jag och regeringen och att tillväxttakten ska vara ännu högre. Jag tror dock att det nog inte är realistiskt. Men det som är mest påtagligt är att vi har gått igenom en kris och har klarat den mycket bra i en internationell jämförelse. Under hela den här perioden har vi emellertid utsatts för en kanonad av kritik från för att vi har misskött ekonomin. I själva verket är utfallet att vi har haft en mycket bättre ekonomisk utveckling än i andra länder. Sedan kan jag väl få påpeka jag hoppas att det inte ska uppfattas som ett sexistiskt inslag i debatten att de som drabbades mest av arbetslöshet under krisen var män i verkstadsindustrin. Det var de som drabbades hårdast. Förlåt om det var ett sexistiskt inslag, men det är ändå sanningen. 17 (V) replik: Det är nog tur att har semester snart, så att han kan börja fundera på hur han beter sig. Jag upptäcker att noga undviker att ta upp frågan om att sjuka kvinnor ska finansiera högavlönade mäns skattesänkningar. Inte med ett ord berörde detta. Jag tycker att det är en avskyvärd politik när man inte tillåts vara sjuk och blir ifrågasatt i sin sjukdom, där man faktiskt mår väldigt dåligt och behöver alla krafter för att koncentrera sig på att bli frisk och få rehabilitering. Det handlar om att kunna vara sjuk och därmed satsa på att bli frisk. Det tycker inte är viktigt, utan han tycker att det är viktigare att högavlönade män får skattesänkningar. Detta kommenterade över huvud taget inte. Han kommenterade heller inte att regeringen anser att en ersättningsnivå i arbetslöshetsförsäkringen på kan vara för hög för människor så att de inte tar ett jobb. Han kommenterade inte heller de höjda kvalifikationskraven för a-kassan, som gör att bara fyra av tio som är inskrivna på Arbetsförmedlingen har rätt till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Sex av tio har alltså ingen ersättning alls. Han kommenterade inte heller de höjda avgifterna, som gör att människor inte har råd att vara med i arbetslöshetsförsäkringen, och han kommenterade inte heller Borgs krav på sänkta löner för kvinnor inom vård, skola och omsorg. Han kommenterade inte heller jobbskatteavdragets syfte, nämligen att hålla tillbaka löneutvecklingen. Det är en tydlig ekonomisk politik som syftar till att vi förhoppningsvis ska få något fler jobb i genom att människor får lägre inkomster. Det är en tydlig linje i ekonomiska politik. Jag undrar: Var går gränsen? I kommunerna är ingångslönerna , och de anses vara för höga. Och gränsen i a-kassan verkar vara , eller är den lägre än så, ? Allt detta i a-kassan syftar ju till att sätta press nedåt på lönerna. 18 (FP) replik: Det som har varit en huvudlinje i är att man ska arbeta för full sysselsättning, alltså så låg arbetslöshet som möjligt. Det är på den vägen som det här landet nu rör sig. Vi har en ganska snabbt växande sysselsättning. Vi har en allt lägre arbetslöshet. Vi har en tillväxt i inkomsterna. Detta får till en avskyvärd politik! sade till att hon kränker dem som finns i genom denna politik som leder till en snabb ekonomisk tillväxt, fler jobb och lägre arbetslöshet. Man kan ställa sig frågan hur rimliga påståenden är när hon säger att och Alliansens politik syftar till att driva ned lönerna. Vi lever i en demokrati. Finns det ett parti som skulle ha som dagordning att sänka lönerna för folk? Jag kan bara vädja till åhörarna här: Tror ni att det skulle vara en framgångsrik strategi i en valrörelse att säga att man ska driva ned lönerna? Rösta på oss, så får ni lägre löner! Nej, detta är absurt! I en demokrati har partierna naturligtvis olika åsikter, men de har inte som partiprogram i valrörelsen att försämra folk och sänka lönerna. uppskruvade retorik faller på sin egen orimlighet. Det finns inget parti i riksdag som skulle kunna vinna ett val om man betedde sig på det sätt som här beskriver. Det är fria fantasier från hennes sida. 19 (C): Vi lever i turbulenta tider. Framför våra ögon utspelar sig, bokstavligt talat, ett grekiskt drama. Utöver de mycket svårt ansträngda ekonomiska förhållandena finns nu även en kritisk politisk dimension. Vi kan bara spekulera i vad som kommer att hända , månaderna och åren. Det vi lärde oss av kollaps var att vi tyvärr ofta vet mindre än vi tror och att sammanflätningarna på de internationella finansiella och ekonomiska marknaderna är betydligt mer komplexa och svårförutsägbara än för bara ett tiotal år sedan. Det grekiska dramat visar tydligt på det ömsesidiga beroendet i världsekonomin. Och det visar minst lika tydligt på vikten av ansvarstagande och sunda ekonomiska principer för att värna finansiell och ekonomisk stabilitet. Efter den svenska hemmasnickrade krisen i slutet av 1980- och initierade ett finanspolitiskt ramverk med tydliga mål och regler i syfte att underlätta arbetet med att nå långsiktig hållbarhet. kan vi konstatera att ramverket har fungerat mycket väl och skapat förtroende för svensk ekonomi, vilket vi kunde dra särskilt stor nytta av under finanskrisen. har också lett till att vi i med våra stabila statsfinanser och vår låga statsskuld kommer att stå väl rustade när nästa kris inträffar. Det gör att vi då, precis som , har möjlighet att satsa oss ur kris och lågkonjunktur för att på så sätt bygga starkt för framtiden. Betydelsen av detta kan inte nog poängteras. utgångsläge för att möta framtidens utmaningar globaliseringen, klimatet, strukturomvandlingen, att förstärka arbetslinjen, att bryta utanförskapet och att hela landet ska leva och utvecklas är i huvudsak gott. Vi är ett öppet, företagsamt land med en välutbildad befolkning, konkurrenskraftiga företag, välfungerade institutioner och god ordning i de offentliga finanserna. Vi är dessutom ett rikt land. Men alla har det inte bra i dagens . Många, särskilt invandrare, människor med funktionsnedsättning och unga, vill inget hellre än arbeta och försörja sig själva, men de får inte chansen alla gånger. 220 000 barn växer upp under knappa ekonomiska förhållanden, vilket ger dem en sämre start i livet än sina jämnåriga kamrater. av svenskarna har i ekonomisk buffert och tvingas leva ur hand i mun. 20 000 personer är hemlösa och saknar därmed den basala trygghet som vi andra tar för given. Det är oacceptabelt i ett modernt välfärdssamhälle som . Låt mig därför visa på några möjliga lösningar som gör att vi kan bli ett framtidsland för alla som bor här. Det mest grundläggande är: Alla måste få chansen till ett jobb och en egen försörjning. Alla jobb behövs och är viktiga i framtidens . För att lyckas med detta måste vi våga ta av skygglapparna och vända på alla stenar. För mig står det helt klart att den svenska arbetsmarknaden behöver reformeras och bli mer flexibel. Det är helt avgörande för att de grupper som står utanför ska få chansen. Studier har visat att ingångslönerna är ett större problem än vad man har trott, inte minst inom vissa tjänstebranscher. De höga ingångslönerna försvårar för svaga grupper att få fotfäste på arbetsmarknaden. Här måste parterna, i likhet med , ta sitt ansvar så att fler kan få jobb och egen försörjning och därmed bidra både till sin och till utveckling. Vidare måste vi stärka som kunskapsnation från förskolan till spjutspetsforskningen och förbättra kopplingen mellan skola och arbetsmarknad med praktikplatser och lärlingsjobb. Ju lägre utbildning, desto större är risken för arbetslöshet och utanförskap. Det är en trend som vi måste bryta för att alla ska få chansen på morgondagens arbetsmarknad. Ett stort problem med den strukturomvandling som följer i globaliseringens spår är att den tenderar att ge en tudelning på arbetsmarknaden. De nya jobb som växer fram blir alltmer specialiserade och har högre kunskapsinnehåll, som de enklare jobben blir färre till följd av nedläggning eller utflyttning. Det gör det än viktigare att förstärka drivkrafterna att arbeta för dem med de lägsta inkomsterna så att det lönar sig bättre att gå från utanförskap till arbete. Även efter de fyra jobbskatteavdragen är trösklarna på den svenska arbetsmarknaden mycket höga i ett internationellt perspektiv. Eventuella ytterligare jobbskatteavdrag bör därför riktas särskilt till dem med de allra lägsta inkomsterna. rapporterade att 220 000 barn i kan betraktas som fattiga. Det är verkligen hög tid att vi tar utsatta barns situation på allvar även om den absoluta fattigdomen bland barn minskat kraftigt det och till och med halverats. När vi i har analyserat problemen med barnfattigdomen har vi funnit att de är intimt förknippade med bristerna i integrationen. De fattiga barnen med utländsk bakgrund uppgick till 142 2008, medan motsvarande siffra för fattiga barn med svensk bakgrund var 78 000. För att minska antalet barn som växer upp under knappa förhållanden är det således oerhört viktigt att människor från andra länder som kommer hit kan få arbeta och starta företag så att de kan försörja sig själva. Angelägna åtgärder är, förutom sänkta trösklar in på arbetsmarknaden, att snabba på prövningen av utländska examina, införa en stimulanspeng för lärlingsutbildning och språkundervisning på företag samt fortsätta våra ansträngningar för ett bättre företagsklimat och minskat regelkrångel. Den svenska inkomstfördelningen är bland de jämnaste i världen. Det kan man inte tro när man hör den svenska debatten. Men när det gäller förmögenhetsfördelningen förhåller det sig tvärtom. Som jag sade har tre av tio svenskar i ekonomisk buffert. Även här behöver självkänslan byggas upp genom möjligheten till eget sparande. vill därför titta på en modell som gör det enklare och mer lönsamt för låg- och medelinkomsttagare att spara och skapa sig den trygghet som en buffert ger. Ett framgångsrikt förutsätter livskraftig och hållbar tillväxt i hela landet. Det är summan av alla regioners tillväxt som bygger tillväxt. Genom förbättrade kommunikationer, såväl infrastruktur som bredbandsutbyggnad, länkas landsbygd och tätorter samman. Att kunna bo och arbeta var man vill ökar handlingsfriheten, stärker entreprenörskapet och leder till en bättre miljö. Vi måste ta till vara den skaparkraft som finns hos varje människa, företag och region för att hela ska leva och utvecklas. : Jag är övertygad om att tillväxt och konkurrenskraft kan förenas med god miljö och hållbarhet. har en gyllene chans att ställa om samhället till att bli mer resurseffektivt som fler jobb skapas. Det handlar om att ta till vara alla de möjligheter som finns i miljötekniken och de gröna lösningarna. Två miljarder människor har tvättmaskin, men övriga sju miljarder vill också ha en. Det kräver grön teknologi om alla på hela jorden ska kunna ha kylskåp och tvättmaskin. Så säger professor när han föreläser om hur fattiga länder håller på att få en högre levnadsstandard och att människor i dessa länder inte efterfrågar vare sig fritidsbåtar eller utlandssemestrar. De vill ha vitvaror. Precis som anser jag att innovation är nyckeln till en hållbar utveckling. Om alla på hela jorden ska kunna ha kylskåp och tvättmaskin måste den gröna teknologin vara redo. För vi vet alla att vi kommer att behöva ställa om våra samhällen till att bli mer gröna, hållbara och resurseffektiva. Det är det enda som långsiktigt kan trygga vår tillvaro, såväl ekonomiskt och ekologiskt som socialt. Därmed yrkar jag bifall till utskottets förslag i finansutskottets betänkande Riktlinjer för den ekonomiska politiken. 20 (KD): Jag ska börja med att yrka bifall till utskottets förslag i finansutskottets betänkande. Hur gick det till? Den frågan ställer sig den ansedda internationella tidskriften .