prot · GZ0944 · 2011-12-08 00:00:00 — Jag vill också ta upp det svenska kulturarvet, som flera före mig har gjort här. skriver i sitt särskilda yttrande bland annat att man vill bevara kulturarvet och levandegöra den traditionella, folkliga, svenska kulturen. Det kan man läsa under rubriken , dans och musik. Jag vet inte vilken erfarenhet från har av svensk musik och dans. Själv är jag utbildad pedagog i svensk folk- och pardans. Jag har också jobbat professionellt som danslärare med just denna inriktning. Jag har jobbat i skolklasser i alla årskurser. Jag har haft kurser för både gamla och unga. Jag har undervisat i gammaldans och folkdans, sång- och danslekar och bugg. Jag har varit lekledare vid midsommarfiranden och julgransplundringar. Jag har aktivt varit med och levandegjort den traditionella, folkliga, svenska kulturen. Vad jag har lärt mig under dessa år är att dessa svenska kulturyttringar aldrig skulle ha funnits om vi inte hade fått influenser från andra länder, från andra kulturer. Dansen, musiken, julgranen och midsommarstången har alla, precis som också sade, påverkats av andra länders kulturer. Utan dessa kulturer och influenser hade vi inte haft det som vi kallar svenskt. Det unika är att det har blandats och mixats i , ett som är öppet och mottagligt, så öppet att man till och med är beredd att göra det till sitt på sitt sätt. Visst, det finns en poäng i att bevara kulturella uttryck isolerade i sin tidsanda, som museiföremål, inte minst för att förstå det samspel som finns både inom och utom med det kulturella utbytet. Men kulturen och dess uttryckssätt som sådana måste få utvecklas för att över huvud taget överleva och inte bara bli ett dött museiföremål. Det bästa och, vad jag kan se, det enda sättet att utvecklas är genom att möta och inspireras av andra kulturella former och uttryckssätt, andra kulturer. Det enda sättet att utvecklas och överleva är att vara öppen och tolerant mot andra. Kulturen hjälper oss att se världen runt omkring oss. Vi kan med en berättelse se oss själva i en klarare blick. Vi kan genom en teaterföreställning förstå andras livsvillkor. Vi kan uppfyllas av kraft, lust och glädje genom att dansa. Kulturen kan berika oss i alla livets situationer. Den kan roa och oroa. vill värna kulturens egenvärde och förstår dess betydelse som samhällsberättare och aktiv part i samhällsutvecklingen. Jag yrkar bifall till kulturutskottets förslag i betänkandet. 32 (KD): I kulturdebatter i kammaren citeras ofta poeter, författare och tänkare. Det kan vara några rader som är värda att lyfta fram och som inte är ens egna ord. I salen har vi just nu både en poet och en författare, så jag borde väl vara försiktig med att citera mig själv. Men jag gör det ändå. I förra årets debatt om kulturutskottets betänkande med anledning av budgetpropositionen hamnade några av mina ord på som dagens citat. Det jag sade var följande: En riktigt välspelad innebandymatch kan också vara en form av kultur. Kanske tyckte man på sida att det var roligt och lite lustigt, men jag tackar likväl för att det finns fler som vill hjälpa mig att sprida detta budskap. Det jag försökte göra var att peka på att utgiftsområde 17 inte bara handlar om kultur i vanlig bemärkelse. Teater, film, dans, musik, konst och litteratur är alla viktiga och angelägna att satsa på från kammaren, men jag ville också lyfta fram medier, trossamfund, fritid och idrott. Innebandyn fick då vara en representant för det sistnämnda. Ungdomspolitiken, mediepolitiken och idrottspolitiken finns ju med i dagens betänkande. Av dessa, låt oss kalla dem sidoverksamheter till kulturen, vill jag nämna två viktiga satsningar som Alliansen föreslår. Det ena är digitaliseringen av public service-bolagens arkiv. Det andra är satsningen på trossamfund i budgeten. De 100 miljoner som går till digitaliseringen av public service-bolagen kan gagna mig eftersom jag aldrig har sett Hylands hörna på tv, och kanske vill jag titta på vad alla äldre pratar om. Det kan vara ett värde med detta. Som riksdagsledamot tycker jag dock att man ska ha ett lite större perspektiv, och ur bildningssynpunkt är det en revolution att alla de kunskapsskatter som finns bevarade i SVT:s, SR:s och nu blir tillgängliga för alla. Jag vill vända mig något emot det som anförde tidigare i debatten, nämligen att dessa 100 miljoner skulle tära på anslaget till public service-bolagen. Så är inte fallet. Pengarna tas från rundradiokontot och är pengar som har blivit över. Vi frigör pengar från rundradiokontot till digitaliseringen av SVT:s, SR:s och . Det handlar alltså inte om att tära på anslaget. Stödet till trossamfunden höjs med i budgeten. Det är den största höjning som har gjorts. Totalt är stödet på . Det är en markering att kyrkor och samfund har en viktig roll i samhället. Jag tänker bland annat på allt socialt arbete som utförs både i och internationellt. Jag tänker på den verksamhet som bedrivs för barn och unga där eldsjälar runt om i landet lägger ned tid och engagemang ideellt för sin nästa. Vi har också berikats av nya influenser från andra kulturers trossamfund. I kulturutskottets betänkande står det också att trossamfunden spelar en viktig roll när det gäller integration och mångfald i vårt samhälle. Historiskt sett har inte minst betytt mycket för den demokratiska utvecklingen i tillsammans med våra andra rörelser, arbetarrörelsen, och idrottsrörelsen. De är alla viktiga delar av det civila samhället. På tal om det civila samhället kan jag inte undgå att peka på ett annat område i budgeten där regeringen föreslår en reform som är ett principgenombrott i . Som sista land inom EU inför vi nu avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer som arbetar med hjälpverksamhet. är vi inte längre ett land där det inte uppmuntras av staten att vara generös. När man i införde motsvarande avdragsrätt ökade gåvogivandet med . Det ska bli spännande att se hur utvecklingen blir i . Jag fortsätter gärna driva på för att avdragsrättsreformen ska gälla fler verksamheter, inte bara hjälporganisationer. Det ska vara ett högre belopp, och det ska inkludera företag som vill göra gott för sin nästa i olika typer av allmännyttiga verksamheter. När vi nu talar om civilsamhället vill jag gå lite utanför betänkandet och rikta blickarna åt ett annat håll i EU, nämligen . Där diskuteras mycket , och en fråga som är avgörande för vårt civila samhälle är momsbeläggningen på den ideella sektorn i . valde att med röstsiffrorna 521 mot 50 visa sitt stöd för . Vi tycker att varje land ska få införa mekanismer som underlättar för den ideella sektorn, men kommissionens meddelande som kom i förrgår pekar i rakt motsatt riktning. Det är viktigt att riksdag, regering och alla ideella aktörer fortsätter engagera sig i frågan och opinionsbilda. Några EU-byråkrater ska minsann inte komma och bestämma hur vi ska organisera vår ideella sektor. Det ska inte läggas på moms, byråkrati och krångel på stackars kassörer som sliter sitt hår för att få verksamheten att gå ihop. Det är en viktig markering. Annars kommer det att få konsekvenser, inte minst i utskottets budgetbetänkande kommande år. Därför ville jag ta upp detta . Liksom flera av mina allianskolleger är jag glad över att vi utökar anslaget till kulturen i budgeten. Fortsätter vi ha ena foten i ser vi att vi i ett EU-perspektiv är unika. När andra länder gör drakoniska nedskärningar på kulturverksamheten i sina budgetar utökar anslaget till kulturen. Det är viktigt att vi håller hög profil när det gäller kulturpolitiken, även i ett EU-perspektiv. När så mycket handlar om ekonomiska system och politiska diskussioner på EU-nivå kan det vara på sin plats att påminna sig om att dessa ekonomiska system och politiska diskussioner kom till efter kulturen. Skapandet, kreativiteten och gemenskapen människor emellan fanns långt före och kommer att bestå långt efter dessa ekonomiska och politiska konstruktioner. Vad är en människa utan kultur? Jo, det är en människa utan hjärta. Vad är en människa utan hjärta? Jo, det är en robot. Vad är ett samhälle utan kultur? Jo, det är ett robotsamhälle. Därför är kulturen viktig. Den ger oss rötter till vår historia, en mening i och möjlighet att skapa visioner för framtiden. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. (Applåder) (forts. 7 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Vi har kommit till frågestunden med regeringen. Jag vill hälsa socialminister , justitieminister , landsbygdsminister , statsrådet och statsrådet välkomna. Socialministern besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt ansvarsområde. Införande av lagen om valfrihet 34 (S): har vi kunnat se en rad upprörande exempel på dålig äldreomsorg, ibland ren vanvård. Det är skälet till att jag ställer en fråga till socialministern. Kommunerna har ansvaret för all skattefinansierad äldreomsorg. Det gäller naturligtvis den verksamhet som drivs i egen regi, men kommunerna har även ett övergripande ansvar när privata företag utför den skattefinansierade vården. Under förra mandatperioden införde regeringen lagen om valfrihetssystem, även kallad LOV. Det var en möjlighet för kommuner som ville använda privata utförare utan att behöva upphandla verksamheten. I den senaste statsbudgeten skriver regeringen att alla kommuner i landet bör ha beslutat om att införa LOV. Annars bör tvingande lagstiftning övervägas. LOV blir ett tvång efter 2014 om nuvarande regering får bestämma. Det betyder fri etablering för alla privata vårdgivare i hela , oavsett vad kommunerna tycker, trots att det är kommunerna som har ansvaret för äldreomsorgen. har visat vilka svårigheter det är för kommunerna att kontrollera och följa upp kvaliteten i äldreomsorgen. Anser socialministern att det mot bakgrund av de problem som uppdagats är rimligt att tvinga alla kommuner att införa lagen om valfrihet när det gäller äldreboenden? 35 Socialminister (KD): Den fråga som tar upp är verkligen något som har berört oss alla. Jag tror att de exempel som vi har kunnat se medierna förmedla har påverkat alla väldigt starkt. Ingen vill att någon person, äldre eller yngre, ska behandlas på det sätt som vi har sett exempel på. Det är mycket riktigt så som säger, att väldigt mycket av ansvaret för detta ligger på den kommunala nivån, där man ska följa upp omsorgen, vare sig den sker i regi eller utförs av någon annan. Det som säger är också riktigt när hon refererar de formuleringar som finns i budgetpropositionen. Regeringen lär få tillfälle att återkomma till denna fråga med en presentation av vad vi konkret ska åstadkomma på det här området. Vi vill lägga mer makt hos den enskilda personen att kunna avgöra själv hur vård och omsorg ska utformas, vare sig man är en yngre eller äldre person. Vi ska som enskilda personer ha ett större inflytande än vad vården har kunnat medge. 36 (S): Jag noterade att jag inte fick svar på frågan. För kommunernas äldreomsorg kan lagen om valfrihet användas inom och när det gäller särskilt boende. På uttalade i en debatt att lagen om valfrihet kanske passade bättre i än när det gäller särskilt boende. Mot bakgrund av att regeringen vill göra lagen om valfrihet obligatorisk som LOV uppenbarligen är mindre lämpad för särskilda boenden vill jag fråga: Har socialministern och regeringen för avsikt att tvinga alla kommuner att införa lagen om valfrihet i särskilda boenden? 37 Socialminister (KD): Man kan se det här på två sätt när man uttrycker sig. Det ena är att säga att staten tvingar kommuner till saker och ting. Det andra är att säga att vi lägger mer makt hos den enskilde att bestämma över det som spelar en väldigt stor roll för det egna livet. Det är det som har lett till att LOV har införts inom primärvården och gett större inflytande för oss som patienter. Vi har fått fler vårdcentraler. Regeringen har aviserat det som refererar i texten i budgetpropositionen och ska återkomma till frågan. Det är precis som säger mer komplext och svårare att se konsekvenser för äldreboendena. Därför fordrar det här en särskild omsorg vid utformningen, för allting siktar på att skapa en bättre äldreomsorg och en starkare ställning för den enskilda äldre inom ramen för den vård som man är berättigad till. Stöd till den demokratiska utvecklingen i 38 (M): Efter att ha tillbringat helgen i vid deras parlamentsval får man en speciell känsla för demokrati och mänskliga rättigheter. Därför skulle jag vilja ställa en fråga till biståndsminister , som hade förmånen att vara i häromsistens. Jag ställer frågan både med anledning av det besöket och med anledning av att det är den internationella . Vad gör vi från för att stödja en demokratisk utveckling i och hur arbetar vi för att stärka de mänskliga rättigheterna? Jag känner ett behov av att bli lite upplyft erfarenhet. 39 Statsrådet (M): Jag tackar för engagemanget för demokrati över hela världen. Vi kan spela en roll på många olika sätt. Om vi rör oss ända bort till och , ett fantastiskt land med 50 miljoner vänliga människor som varit avskurna från omvärlden i en väldigt grym diktatur, kanske det ändå är så att det finns öppningar. Jag tror att det är väldigt viktigt att vi från den europeiska sidan och från ser de reformer och förändringar som möjligtvis är på väg och ser om de också är hållbara. Därför är det viktigt, tycker jag, att vårt humanitära svenska stöd fortsätter. Det har funnits där . Vi ser stora behov i hälsosektorn, och vi fortsätter att göra demokratiska insatser, bland annat för en del exilorganisationer. ges vi kanske möjlighet att jobba mer med de fria medier som börjar komma fram. Det gäller att vi är framme tidigt och snabbt för att ta tag i den förmåga och de möjligheter som kan finnas när det börjar ske ett visst öppnande som inger hopp. 40 (M): Jag tackar för svaret och för de tankar som finns, men skulle ändå vilja be statsrådet att ge lite mer konkreta exempel där faktiskt kan göra skillnad i för mänskliga rättigheter och demokrati. 41 Statsrådet (M): På alla håll kan vi göra skillnad. Jag ska ge ett exempel: engagemang för mänskliga rättigheter. är en av de största givarna till för mänskliga rättigheter. Vi kan nu äntligen få in den särskilde rapportören för MR i landet. Han kan göra en analys, komma med rekommendationer och se om han verkligen får tillträde till alla delar av landet. Vi ska stötta detta, se till att det blir ett tillträde, följa de rekommendationer som rapportören ger och därmed specifikt rikta in biståndet och det ekonomiska flödet. Både politiskt och ekonomiskt stöd innebär att våra moraliska ansträngningar för demokrati och frihet i denna del av världen och i detta land ska kunna ge resultat. Där tror jag att vi har en särskild roll att spela. Det finns en stor trovärdighet hos skandinaviskt engagemang i , skulle jag vilja säga, eftersom vi har varit verksamma där, dock inte med samma möjligheter som vi nu har. Specifikt riktade insatser för mänskliga rättigheter, demokrati och kvinnors ställning i landet är vad jag ser framför mig. 42 (MP): kom med en rapport om hur EU:s djurtransportförordning följs. Man kom fram till att den inte följs så himla bra. Det leder till allvarliga djurskyddsproblem. Bland annat förekommer även i att djuren transporteras än vad som är tillåtet, att de har mindre utrymme än de ska ha, att de inte får vatten som de ska och att man transporterar djur som inte alls är i skick att transporteras. Dessa brister har man upptäckt trots att man i bara kontrollerar en liten bråkdel av alla djurtransporter. Faktum är att är näst sämst i hela EU på antalet kontroller av djurtransporter. Därför undrar jag vad landsbygdsministern vill göra för att minska djurens lidande under djurtransporter. 43 Landsbygdsminister (C): Skydd av djur vid transport, i uppfödningssammanhang och så vidare, är en prioriterad fråga för mig och regeringen. Det vi senast har gjort är att i den budget som ligger för behandling permanenta de pengar som finns till att kontrollera att djur sköts på det sätt som djur ska skötas på. Den inledande frågeställningen kring hur det här fungerar i EU är åter föremål för debatt på kommande rådsmöte, som sker . Inför det rådsmötet har kommissionen presenterat en rapport om hur den lagstiftning som finns i efterlevs. I den kan man konstatera att efterlevnaden inte är vad den borde vara. Kommissionens önskemål är att efterlevnaden ska bli bättre. Mitt önskemål är att vi i skulle kunna introducera den ordning som vi har i , nämligen att djur inte ska få transporteras . Jag hade hoppats att kommissionen hade lagt fram ett sådant förslag till det kommande rådsmötet, men det har man alltså inte. Detta hindrar dock inte mig från att fortsätta driva frågan om att djurtransporterna måste förkortas och att förhållandena måste förbättras också i . 44 (MP): Jag är väldigt glad över att höra att landsbygdsministern tänker kämpa för att förkorta transporttiderna, för de är orimligt långa i EU . Men jag undrar också över det vi kan göra här i när det gäller djurskyddskontrollerna. Ministern sade att man hade permanentat den lilla extrasatsning på djurskyddskontroller som kom till när man såg att djurskyddskontrollerna gick på knäna efter den omorganisation som regeringen hade genomfört. Problemet är att man faktiskt inte gav alla de pengar man hade sagt. sade en enig riksdag att det saknas 10 miljoner. De pengarna skulle ha gått till att stärka djurskyddskontrollerna, bland annat vid djurtransporter, men de kom inte med i budgeten. Det är väldigt allvarligt om man säger att man ska försöka lösa de problem som finns men inte kan behålla de pengar man har. Hur tänkte ministern lösa det? 45 Landsbygdsminister (C): Vi har i storleksordningen 150 årsarbetskrafter för det här ändamålet i vårt land. Det är fler än det har varit tidigare. De ärenden som flyttades över från den kommunala nivån, och som dessutom ofta var komplicerade och många, hoppas jag nu är avklarade, så att den normalkontroll låt oss kalla det så som ska äga rum vid uppfödning, hållande och också vid transport av djur kan utföras av dessa ca 150 årsarbetskrafter som vi har vid landets länsstyrelser. Det ekonomiska samarbetet i EU 46 (FP): Min fråga är riktad till EU-minister . Den relaterar till att regeringschefer samlas i för att diskutera bland annat förslag om att ändra i för att skärpa sanktionerna mot länder som bryter mot stabilitets- och tillväxtpakten. Då är min fråga: Vilken ståndpunkt kommer att inta i diskussionen om fördragsändringen? 47 Statsrådet (FP): Det kan inte ha undgått någon att det möte som ska äga rum i inträffar under en ödesvecka, och den tuffa ekonomiska kris vi ser i just nu är den värsta i modern tid. Den hetaste frågan för tillfället handlar om fördragsändring. Där anser vi från den sida att man kan gå vidare och få starkare hängslen och livremmar för ekonomin i krisländer utan att behöva göra någon större fördragsändring. Europeiska rådets ordförande , som jag träffade på ett möte , har lagt fram ett förslag som innebär en smidig lösning där man går in jag ska inte tala så mycket om detaljer i något som heter Protokoll 12, där man kan få starkare ekonomisk styrning utan en lång fördragsprocess. Vi hoppas förstås att samtliga EU-medlemsstater ska skriva under på den lösningen. Statsminister var i i går. Jag är glad över att det fanns ett brett parlamentariskt stöd från denna riksdag. 48 (FP): Tack, statsrådet, för svaret! Min följdfråga är: Hur stark röst har egentligen här? Vi står ju utanför eurosamarbetet. Kanske just detta att vi har en bra ekonomi kan spela roll i det här sammanhanget. 49 Statsrådet (FP): Vi tror att många av de viktigaste ekonomiska reformerna, exempelvis det man kallar för sexpacket och som handlar om starkare ekonomisk styrning, kan göras utan fördragsförändringar. Vi tycker att det är viktigt att alla 27 medlemsstater är med på en lösning. Vi känner en oro för ett som glider isär, där går vidare och samarbetar mer. Det ska de göra på en del punkter, men det är viktigt att de stora beslut som rör 27 länder ska tas av alla 27 länderna. Det gäller exempelvis den inre marknaden, som faktiskt täcker en halv miljard människor som bor i , och också exempelvis banksektorn. Det är viktigt att man håller ihop . Det finns en oro för konsekvenserna om några länder går vidare och samarbetar intimt på ett brett fält av ekonomiska frågor. Det tror vi inte är rätt väg att gå. Förhandlingar kommer som sagt att pågå. Statsministrarna kommer att ha en middag som säkert kommer att pågå ända in , och sedan blir det verkliga förhandlingar . Vi hoppas förstås att det ska bli en lösning utan fördragsförändringar, vilket vi har brett stöd för i denna kammare. 50 (V): Socialminister sade tidigare att han ville flytta mer makt till den enskilde. Jag undrar vilken makt , som berättade om sin mamma i Studio Ett i går, och hans mamma egentligen har. Han hittade sin mamma på , drivet av riskkapitalbolaget , skräckslagen, naken på ett lakan och nedkletad med avföring. Han har, liksom en del andra anhöriga, beslutat att flytta sin mamma till Katarinagården, ett kommunalt äldreboende. Det har också gått ut på upphandling, och vem vann upphandlingen? Jo, Attendo Care. är det många anhöriga där som driver en namninsamling för att få behålla Katarinagården i regi. Vilken makt har egentligen och hans mamma, och vilken makt har 96-årige i rullstol? Han sade så här: Jag tycker inte att man ska tjäna pengar på oss äldre; skattepengarna ska gå till vård och äldreomsorg. Jag undrar: Vill socialministern verkligen ha vinstdrivande bolag i äldreomsorgen? Är det inte dags att sätta stopp? 51 Socialminister (KD): Det är en förfärlig interiör som redovisar. Vanvård eller bristande vård, oavsett om den förekommer i kommunala boenden eller i privat skötta verksamheter, är naturligtvis oacceptabel. Det finns ett ansvar hos kommunpolitikerna och de kommunala tjänstemännen att följa upp och säkerställa att man får den verksamhet som man har beställt, oavsett vem som är utförare. är inriktad på att bekämpa privata aktörer på äldreomsorgsområdet. Jag är inriktad på att bekämpa vanvård var den än förekommer. vet precis som alla andra att väldigt många av de exempel som har rullats upp har gällt kommunala boenden som har brustit. Det är allvarligt, men det är lika allvarligt när det inträffar i boenden som är drivna av andra. Vi ska komma åt det problemet. Vanvården är bekymret, och det är den vi ska åtgärda. 52 (V): Självklart finns det brister hos både kommunala och privata utförare. Men när jag besöker äldreomsorg träffar jag ständigt på detsamma: Var har man tagit bort rapporteringen mellan natt, morgon och dag? Var är det som personalen har fått order att använda bara en handske eller bara en tvättlapp oavsett behov? Det är inte på de kommunalt drivna äldreboendena utan hos de privata utförarna. Var har man fler deltider och timanställningar? Jo, det är hos de privata utförarna, för det är genom mindre personal som man kan tjäna pengar. Jag ser det inte som en valfrihet när det faktiskt är svårt att få plats på ett äldreboende för de äldre som behöver. En fjärdedel av äldreboendeplatserna har försvunnit. I exempelvis åker man ur kön och får en ny biståndsbedömning om man tackar nej till ett äldreboende. Valfrihet måste ju innebära att man avsätter mer resurser till äldreomsorgen, något som vill vi har öronmärkt 3 miljarder men det gör inte regeringen. 53 Socialminister (KD): Det som är den stora utmaningen framför allt för kommunpolitiker runt om i landet är att säkerställa att vi har en god äldreomsorg. Den ska vara god oavsett vem som är huvudman för verksamheten och oavsett vem som utför den. Det ansvaret finns där. Vi vet allesammans att det finns stora brister i den kommunala kompetensen när det gäller upphandlingar. Om man inte kan definiera vad man vill ha kommer man heller inte att få det. Om man är beredd att betala för en kommer man inte att få en levererad.