prot · GY0986 · 2011-04-12 00:00:00 — Det tangerar den fråga jag ställer i min interpellation, nämligen om regeringen är beredd att faktiskt införa det utökade skadeståndsansvaret för kärnkraften . Som jag sade finns det väldigt mycket som tyder på att ratificeringsprocessen drar ut . Frågan hänger fortfarande i luften. 43 Miljöminister (C): Först vill jag göra klart att det har beslutat om innebär att ställer högre krav på kärnkraftsföretagen än vad kräver. Beslutet betyder att ansvaret kan gå in i moderbolaget, dels genom att en egendomsförsäkring för kärnkraftverket inte får ha någon annan förmånstagare, dels genom att bolaget självt påtar sig ansvaret i och med de säkerheter bolaget måste redovisa. Vi har i och med de steg vi tar beslutat om de skarpaste kraven i näst efter . I går man så långt man kan enligt sin aktiebolagslag. Vi går så långt som vi över huvud taget kan göra enligt den svenska aktiebolagslagen. Om ordningen i aktiebolagslagen skulle rubbas ändras inte bara ordningen för kärnkraftsbolagen utan också för varje svenskt aktiebolag som är berört. Frågan är om ni verkligen på allvar menar att ni vill ändra den. Det är en tanke som ni aldrig har drömt om i regeringsställning. I nivå kommer vi också att vara med det tyska ansvaret om man dessutom tar hänsyn till att den tyska kärnkraften har dubbelt så stor effekt som vår. Framför allt tycker jag att debatten lätt blir lite konstig därför att den i första hand blir ett starkt angrepp på er själva. Vi tog över de regelförändringar ni hade förberett före regeringsskiftet. Det innebar att följa lösning att mellan till skulle bolagen ha ansvaret och redovisa säkerheter. Över det skulle en statlig återförsäkring träda i kraft, mellan 700 miljoner och 1 200 miljoner. Vi lägger det ansvaret hela vägen på kärnkraftsbolagen, . Däröver inträder just . Mellan och har staterna gemensamt ansvaret. Över de 1 500 miljonerna euro har företaget det fulla ansvaret. Alla tillgångar hos kärnkraftsföretaget kan tas i anspråk om det skulle behövas. Den tanken fanns över huvud taget inte i det som er regering hade förberett. Ansvaret lades just till de 700 miljonerna euro punkt slut. Redan däröver kunde staten gå in. Sedan skulle staterna gå in gemensamt. Ovanför den nivån skulle, om igen, svenska staten gå in. Ni lade ett mycket tyngre ansvar på skattebetalarna. Jag har valt att aldrig göra någon särskilt stor affär av det, men när jag hör er föra den här debatten måste jag ändå säga att ni angriper er själva, inte oss. De regler som gäller infördes i genom det som kallas solidaritetsavtalet 2001. Vad jag förstod uppmärksammade aldrig den socialdemokratiska regeringen det mycket stora ansvar man tog på sig för tyska kostnader och lade på svenska skattebetalare. Jag kan förstå att ni vill att reglerna ska träda i kraft så snabbt som möjligt. De är trots allt mycket bättre än det som har förberetts i . Det är precis som jag har sagt. Vi redovisar för vad som gällde. Om ni tyckte att det borde ha gått i gång tidigare, varför föreslog ni inte det? Ni hade motionsrätt. Ni var informerade. Det var inget som helst initiativ. I sak har vi räknat med att reglerna skulle träda i kraft . är det troligare, säger mina experter, att det går fram . Jag tror sex månaders skillnad inte är så stort. Om det är stort för er, skulle ni ha föreslagit det. 44 (S): Det är lätt för miljöministern att ifrågasätta den socialdemokratiska regeringens sätt att hantera kärnkraften. Jag kan vara självkritisk. Vi skulle ha fattat tydligare beslut och självklart sett till att redan på den tiden när vi ledde ställt högre krav på kärnkraftsbolagen. Jag tar på mig att vi inte gjorde det. Jag vill gärna skicka med miljöministern frågan om varför det var så bråttom att ta bort förbudet att bygga ny kärnkraft utan att göra helheten färdig. Det känns som ett hafsverk. Först avskaffades beslutet , sedan kommer det saker i efterhand. Ännu vet vi inte hur det kommer att bli med förslagen. Det gäller dels förslaget om skadeståndsansvaret, som miljöministern säger kommer snart, dels förslaget om statliga subventioner. Jag tar ansvar för min gamla regering och att vi skulle ha gjort mer, och sedan hoppas jag att miljöministern tar ansvar för sin regering. Är ministern beredd att villkora drift av nya reaktorer, att när tillstånd förlängs för befintliga reaktorer ska moderbolagsgaranti finnas redan från början och att det ska vara tydligt att det blir ett ansvar? Det är möjligt att jag inte förstår vad miljöministern säger om aktiebolagslagstiftningen. Förstår jag dig rätt, det vill säga att man ska försöka gå så långt som aktiebolagslagstiftningen medger? Den säger att det inte går att införa ansvarsgenombrott, det vill säga att moderbolaget blir ansvarigt för helheten. Det fanns en utredning, , som konstaterade att det i stället för ansvarsgenombrott går att införa en ägarbolagsgaranti redan innan en miljöfarlig verksamhet startar. Kan det vara något för miljöministern att fundera över? 45 (S): Statsrådet säger att regeringen trodde att reglerna skulle träda i kraft tidigare än som det nu ser ut är möjligt. Är regeringen beredd att införa det utökade skadeståndsansvaret, de delar som går att införa trots att man inte har avklarat ratifikationsprocessen? Om inte, varför? Hur länge ska vi vänta innan regeringen är beredd att införa reglerna? anförde förtjänstfullt det ansvar som vår regering borde ha tagit. är det regering vi diskuterar och de beslut som är ansvarig för. Frågan hänger fortfarande i luften: Är regeringen beredd att införa det utökade skadeståndsansvaret? Om inte , så i så fall när? 46 Miljöminister (C): Vi vet vad som kommer att gälla när det gäller skadeståndsreglerna. De är beslutade. Dessutom vet vi att det inte kommer att bli några subventioner till kärnkraften. Vi vet att kraven på säkerheter, om man får tillstånd att byta en gammal reaktor mot en ny, också är helt klara. Det är inte bara jag som ställer krav utan det är beslutat i riksdag och kommer att bli gällande lag. Frågan om jag är beredd att införa krav på skadestånd tidigare är redan besvarad. Det framgår av interpellationssvaret att vi är beredda att göra det tidigare om det blir ordentligt försenat. Just nu ser det inte ut så. Vi pratar om sex månaders skillnad mot det vi trodde. Det är ingenting som i sig ändrar grunderna för detta. Om grunderna ändras kommer vi, precis som vi har sagt, att föreslå en tidigareläggning av de regler som vi kan tillämpa på egen hand i . Ni har själva inte haft någon invändning mot den ordningen. Det är min poäng. 47 (S): Jag är glad över att är tydlig om att det här kommer att genomföras så fort som möjligt, förhoppningsvis innan ratificeras. Det verkar dra ut . Vad händer om det osannolika skulle inträffa i med en kärnkraftsolycka, det vill säga att lagen om ansvar och ersättning säkerställer att det är fråga om 12 miljarder? Vad händer om en sådan olycka skulle inträffa? Vi vet att samhället, infrastruktur och så vidare påverkas mycket. Vem tar ansvaret för de kostnader som eventuellt uppstår då? Är det staten som i så fall får gå in till slut? Kommer försäkringsbolag att kunna ta en sådan försäkring för ett kärnkraftsbolag eller inte? Det är sådana farhågor man känner när vi pratar om kärnkraften och dess farlighet. Hur ser du på detta med upp till 12 miljarder, och vad händer utöver det? 48 (S): Statsrådet pratar om sina experter och att de gör bedömningen att det blir en fördröjning . Jag vet inte. Jag har svårt att bedöma den italienska lagstiftningsprocessen. Jag har svårt att bedöma den belgiska lagstiftningsprocessen, särskilt med tanke på att de står utan regering. Det blir då lite konstigt att säga att man har ungefär ett halvårs fördröjning, när vi faktiskt inte vet. Vad är det då som säger att vi inte kan påbörja ett införande av de regler som går att införa trots att ratifikationsprocessen inte är avklarad? Det måste vara bättre att ha de reglerna på plats än att inte ha det, som är fallet . Det finns en stor nytta med att ha ett utökat skadeståndsansvar. Vi kan tro att det medför ett ökat säkerhetstänkande hos kärnkraftsindustrin och liknande. undrar jag: När kan vi förvänta oss att de här reglerna kan träda i kraft? När har det gått att vänta på de övriga staterna som behöver ratificera protokollet? Frågan hänger, som sagt var, fortfarande i luften. 49 Miljöminister (C): Först vill jag bara säga att hela den grundläggande principen är att kärnkraften själv ska stå för sina kostnader. Vi kommer inte att subventionera kärnkraften, och det gäller också i fallet med olyckorna. Frågan var: Vad gäller ovanför de 1 200 miljonerna euro? Jo, där går staternas gemensamma ansvar in det är det innebär . Vad händer ovanför det? Jo, där återförs ansvaret till kärnkraftsföretagen. Där kan alla kärnkraftsföretagets tillgångar tas i anspråk om det skulle behövas. Ansvaret kan också gå in i moderbolaget, till exempel genom att egendomsförsäkringen inte får ha några andra förmånstagare. Därmed kommer också bolaget att bli berört. Det kan också vara genom att bolaget självt har påtagit sig detta ansvar. Det är också helt klart att detta är, vid sidan av regler, det mest skarpa. Vi går så långt som det går enligt den svenska aktiebolagslagen. Frågan är fortfarande: Skulle Socialdemokraterna verkligen på allvar vara beredda att lägga det ansvaret på alla aktiebolag som det skulle innebära? Detta är i så fall en ändring inte bara för kärnkraftsföretagen utan för alla aktiebolag i . Det rubbar den grundläggande ordningen för svenska aktiebolag. Det skulle få ganska många andra stora konsekvenser. Jag är inte övertygad om att ni i verkligheten skulle vilja ta det steget. Också när det gäller ratificeringen är svaret helt klart. Skulle det dra ut är vi beredda att köra fram reglerna i förväg. Det har sina fördelar i en del fall, men det skulle innebära att vi ökade riskerna för den kostnad som svenska skattebetalare själva får påta sig. Jag är inte övertygad om att det är rätt. Vi ska sätta trycket på andra EU-stater att medverka till det vi alla ska ratificera. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2010/11:228 om utbyggnad av vindkraft i 50 Miljöminister (C): har frågat närings- och energiministern om hon avser att verka för att genomdriva förslag som skulle neutralisera effekterna av uttagsskatten för vindkraftskooperativ och om hon avser att verka för ett slopande av det kommunala vetot för vindkraftsetablering. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. När det gäller frågan om uttagsbeskattningen för kooperativ vindkraft har finansministern, som ansvarigt statsråd, svarat på flera liknande frågor och interpellationer (fråga 2009/10:787 och interpellation 2009/10:167). Jag har inga andra besked att ge än vad som sagts. Frågan om det kommunala vetot för vindkraftsetablering har också belysts i kammaren (interpellation 2010/11:66 och fråga 2010/11:302). svarade jag på exakt samma fråga som ställts. Effektiva tillståndsprocesser och demokratisk förankring är viktiga för att kunna uppnå en kostnadseffektiv utbyggnad av vindkraft och därmed målet om förnybar energi. Tillståndsprocesserna för både ny energiproduktion och kraftnät måste fortsätta att förenklas och förkortas. 51 (V): Tack, miljöministern, för svaret, även om jag tyckte att det var lite väl kort. Men han har möjlighet att utveckla svaren, och jag har möjlighet att utveckla mina frågor. Min första fråga handlade om uttagsskatten och det faktum att ungefär 20 000 andelsägare av kooperativ vindkraft i har gått in med ett stort kapital och har investerat i vindkraft. Sedan levereras det vindel till ett pris som oftast ligger lite under marknadsvärdet. Det är ju bra för de här personerna, som har gått in och investerat pengarna. Men efter ett beslut i skatterättsnämnden tas det ut en uttagsskatt på den vinsten, vilket slår undan fötterna för hela detta engagemang. Det är egentligen inte längre någon större vits att bli andelsägare i vindkraft efter det beslutet hos . Då tycker jag att det är bra att har varit det borgerliga parti som har velat lösa problemet med uttagsskatten. Jag vet att er finanspolitiska talesperson stod i denna talarstol och talade om att han ville ha ett snabbspår och tyckte att man skulle kunna neutralisera uttagsskatten. Det här har diskuterats . Jag blir lite besviken på att miljöministern hänvisar till finansminister . I den interpellationsdebatt som miljöministern hänvisar till är så kallsinnig som man bara kan bli till att man ska hitta någon form av lösning på just problemet med uttagsskatt. Jag hade önskat att vi hade en miljöminister som tog strid för just de 20 000 andelsägarna av kooperativ vindkraft och att sade till att de måste sätta sig ned och lösa det här problemet. Men så verkar det tyvärr inte vara. Jag tolkar ditt svar som att inte har något konkret förslag på hur man ska lösa problemet med uttagsskatt, och jag tycker att det är väldigt tråkigt. Den andra frågan i min interpellation berörde det kommunala vetot som infördes av den här regeringen när man, kanske lite motsägelsefullt, försökte förenkla för etableringen av vindkraft i , . Av någon anledning måste kommunerna då aktivt säga ja till en ansökan om etablering av vindkraft. Egentligen finns det ingen tidsbegränsning för när de ska säga ja eller nej, och de behöver egentligen inte hänvisa till några sakliga grunder om man avslår en ansökan. Där tycker jag att miljöministern har varit bra i några mediesammanhang . I både och har jag läst att han vill lösa den här frågan och att han tycker att det är ohållbart som det är . Visst är det ohållbart som det är nu det är närmare 400 vindkraftverk som har stoppats av det kommunala vetot. Däremot kan jag inte se att miljöministern föreslår något konkret exempel på hur man ska kunna förändra det här vetot så att det åtminstone finns en tidsbegränsning eller så att man helt och hållet avskaffar vetot, som faktiskt är helt kontraproduktivt. Att engagera kommunerna i den här processen kan man göra på många andra sätt. 52 Miljöminister (C): Först måste jag bara konstatera att aldrig har haft en regering som har varit så framgångsrik som alliansregeringen när det gäller att få fram ny vindkraft. Vi har aldrig haft så stor vindkraftsutbyggnad. Det har aldrig använts och producerats så mycket el från vindkraft. Prognoserna visar också att vi fortsatt kommer att vara extremt och unikt framgångsrika. När det gäller nya signaler om hur man ska tillämpa reglerna är det ändå så, om jag är rätt informerad, att ingen ännu har betalat enligt de nya regler som du beskriver. Det ska man vara medveten om. Det är korrekt att har ett förslag om detta. Men är inte tillfället att föra den debatten. Beträffande vindkraftsreglerna har jag svarat på exakt den fråga som ställer, och vi har också debatterat frågan här i . Det finns inte heller något nytt som framför nu i frågan. Jag tycker att vi har diskuterat den färdigt i det här sammanhanget. 53 (V): Jag förstår inte varför miljöministern inte tycker att detta är rätt sammanhang att diskutera hur man ska lösa problemet med uttagsskatt. Om inte jag som riksdagsledamot och du som minister ska stå här i kammaren och diskutera det, var ska vi då diskutera frågan? Ska vi diskutera frågan bakom lyckta dörrar, där du förtroligt kan säga till mig att du inte håller med din egen finansminister utan att ni vill lösa detta och säger , ge oss mer tid? Eller vad är det för slags diskussion som du vill ha? Jag konstaterar att tycker precis som i den här frågan. Då tycker jag att vi borde kunna ha en öppen och ärlig diskussion kring hur man ska kunna neutralisera effekterna av uttagsskatten. Det borde inte vara så märkligt. Samma sak gäller det kommunala vetot. Du har själv sagt att det är ett stort problem. Då borde vi kanske försöka hitta en lösning på det. Jag har en konkret fråga: Skulle man kunna tänka sig att modifiera det kommunala vetot, så att kommunerna åtminstone har en tidsgräns, så att inte ansökningarna om etablering av vindkraft kan bli liggande i månader och år eftersom kommunerna inte tar ett aktivt beslut? Skulle det kunna vara ett sätt att åtminstone förändra och förenkla processen lite grann? Skulle man också kunna tänka sig att kommunerna på något vis bör hänvisa till någon form av saklig grund och inte bara får säga nej rakt av utan motivering eller, som jag sade tidigare, inte fatta beslut över huvud taget? Just nu är processen rättsosäker och, som jag tycker, inte demokratisk. Den fungerar inte alls. Detta vill jag ha svar på. Miljöministern säger också: Tillståndsprocesserna för både ny energiproduktion och kraftnät måste fortsätta att förenklas och förkortas. Jag har sett att du har svarat så , eftersom detta är frågor som engagerar många och du har fått frågan . Då skulle jag vilja veta: Hur ska man förenkla och förkorta tillståndsprocesserna? Är det bara något som du säger, eller har du något konkret att anföra i debatten ? 54 Miljöminister (C): Först var frågan om har samma uppfattning som . Jag har svarat att vi har det. Men detta är inte tillfället att föra debatten mellan partierna. När det sedan gäller det kommunala vetot är jag övertygad om att det kommunala självstyret är mycket bra. Det kommunala vetot är en följd av det. Vad jag har pekat på som problemet är att flera kommuner missbrukar detta. Då har jag sagt att ansvaret först ligger på den kommunala sektorn för att själv ta ansvar och åstadkomma självsanering. Sker inte det är vi beredda att pröva andra regelverk. Du beskrev några. Det är precis liknande tankar som även jag har beskrivit. Men det är alltså inte aktuellt , eftersom ansvaret först ligger på kommunerna. Beträffande enklare regler i allmänhet för vindkraft: Vi har redan genomfört en stor reform. följer vi upp vilka effekter den har fått. Men vi bereder frågor som ska göra det möjligt att gå vidare. 55 (V): Det är bra att du håller ögonen på de kommuner som missbrukar det kommunala vetot. Men man ska komma ihåg att det inte är någon slump att vissa kommuner kan göra det, eftersom det var du och din regering som införde det nya förfarandet, som kom 2009. I grunden tycker jag att det var ett lovvärt initiativ från er sida för att förenkla tillståndsprocesserna. Det var helt rätt att ni tog bort dubbelprövningen, och det förenklade en del. Men det kommunala vetot verkar bara ha kastats in i elfte timmen. Jag kan misstänka varifrån i regeringen. Men jag förstår verkligen inte varför. Det innebär ju att man gör det enklare på den enda sidan och gör det svårare på den andra sidan. Vad har man vunnit då? Ja, det enda vi vet nu är att ungefär 400 vindkraftverk skulle kunna vara igångsatta eller åtminstone påbörjade, men finns de bara i byråer på olika kommunkanslier runt om i . Jag tycker att det är dags att här och sätta i gång att förenkla processen på det kommunala planet, så att vi får till stånd en fortsatt stor vindkraftsutbyggnad. Beträffande uttagsskatten tycker jag att det är lite tråkigt att du inte står upp för politik i alla tänkbara sammanhang. Du borde kunna säga: Ja, vi förespråkar en neutralisering av uttagsskatten, och jag lovar att jag tar med mig det till finansministern och kommer att driva frågan på alla tänkbara sätt. Det hade varit ett bättre svar än att bara hänvisa till , som i en tidigare interpellationsdebatt med Per från totalt ratade varje förslag på att göra det lite enklare för dem som är andelsägare av kooperativ vindkraft i . 56 Miljöminister (C): Det är roligt att gillar centerpolitik så mycket. Rent allmänt är det helt klart att vi redan har genomfört en stor regelförenkling för vindkraften. Vi är överens om att det var bra att avskaffa dubbelprövningen. Det är väl också ett ytterligare belägg för att det finns skäl för att vi är den mest framgångsrika regering som har haft när det gäller att få fram vindkraft. Vi har vidtagit åtgärderna. Vindkraftsutbyggnaden som helhet går mycket snabbt. Vindkraftskooperativen utvecklas också. Än så länge har, vad jag känner till, ingen betalat enligt de regler som har signalerat. Men vi kommer naturligtvis att också där fortsätta arbetet. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellation 2010/11:243 om bullerproblematik i 57 Miljöminister (C): har frågat mig hur jag och regeringen avser att agera vad gäller bullerproblematik i . har hänvisat till att problem uppstår genom att myndigheter med ansvar för respektive har olika uppfattning om hur bullerriktvärdena ska tillämpas. Jag uppfattar att är oroad för att detta skapar osäkerhet kring såväl möjligheten att bygga nya bostäder som vad en eventuell miljöprövning kan leda till för Saabs verksamhet. I instruktion anges att verket särskilt ska samordna myndigheternas arbete avseende omgivningsbuller. har inlett ett samverkansprojekt, där bland annat , , och ingår. Syftet är att åstadkomma en bättre samordning av dessa frågor. Ytterligare forskning inom flygbullerområdet har också initierats av för att studera hälsoeffekterna av maximalnivåer från flyget vid uteplatser. Programmet pågår 20102012. Regeringen har vid åtskilliga tillfällen, bland annat i beslut om propositionen Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete, slagit fast att riktvärdena för trafikbuller som behandlades av 1996 ska ligga fast. I miljömålspropositionen framförde regeringen också att riktvärdena för inomhusmiljön alltid ska underskridas när det är aktuellt att uppföra nya bostadslägenheter. Regeringen angav vidare att man efter avvägningar mellan kraven på ljudmiljön och andra intressen bör kunna överväga avsteg från utomhusriktvärdena i centrala delar av städer och större tätorter samt i större städer vid komplettering av befintlig tät bebyggelse med ny, tätare bebyggelse. Regeringen hänvisade också till allmänna råd för att närmare beskriva avstegsfallen och tillade även att aspekter om vad som kan förväntas när det gäller bullernivåer i exempelvis städer i vissa fall bör kunna beaktas. Regeringen gjorde emellertid den markeringen att tillkommande bebyggelse inte bör lokaliseras på ett sådant sätt att etablerad näringsverksamhet begränsas i onödan. När det gäller planering av ny bebyggelse ska det enligt ske en avvägning mellan olika allmänna och enskilda intressen. Det finns särskilda bestämmelser som innebär att i vissa fall kan ingripa mot och upphäva en detaljplan som antagits av en kommun. Det gäller bland annat när en bebyggelse blir olämplig med hänsyn till de boendes och övrigas hälsa och säkerhet. kan också i vissa fall upphäva en detaljplan med anledning av vad en klagande anfört, bland annat att planen medför betydande olägenheter för den enskilde. Vid en tillståndsprövning enligt prövas den aktuella verksamhetens miljöpåverkan på en viss plats enligt tillåtlighets- och hänsynsregler. De villkor om skyddsåtgärder och försiktighetsmått som kan krävas ska vara tekniskt möjliga och ekonomiskt rimliga att genomföra samt vara miljömässigt motiverade. Både vid en prövning enligt och vid en prövning enligt görs en bedömning som inte bara utgår från bullersituationen, utan hänsyn tas också till andra omständigheter av betydelse i det enskilda fallet. Myndigheternas prövning i de enskilda fallen kan bli olika beroende på det berörda ärendets art och omfattning. Som jag nämnt pågår dock ett samverkansprojekt mellan berörda centrala myndigheter för att bland annat åstadkomma en samsyn i bullerfrågor. Jag anser att en samsyn kring riktvärdena för buller är viktig att uppnå och kommer noggrant att följa hur samverkansprojektet utvecklas. 58 (S): Jag vill börja med att tacka ministern för svaret. Bullerfrågan har länge varit en stor fråga i , och den har diskuterats , bland annat här i kammaren. Jag, och många med mig, anser att det är viktigt att vi hittar en lösning . Det här är en fråga som är viktig för hela stadens utveckling. När jag läser ministerns svar är jag inte säker på att han förstår allvaret i situationen. är en stad som växer.