prot · GY09114 · 2011-06-13 00:00:00 — Godstrafiken avreglerades 1996, under kommunikationsministern . Separeringen och bolagiseringen av SJ skedde 2001, då statsminister hette och regerade med stöd av och . har både godstrafiken och personresorna ökat, trots att och varnade för att motsatsen skulle ske. De verkar å andra sidan stå fast vid vad de tyckte då. Är det möjligen Socialdemokraterna som håller på att ändra sig och är motståndare till marknadsöppning? har staten ökat sitt ansvar för att bygga ut infrastrukturen och anpassa den för såväl ökad person- som godstrafik. Tranportarbetet har ökat kraftigt, och vi har fått en bättre regional tågtrafik i landet med fler aktörer och ökad konkurrens, vilket har lett till fler resenärer och lägre kostnader. Den som har sovit för länge på samma ställe riskerar att komma efter. Vi har haft många debatter i kammaren om detta . Med facit i hand tycker jag att vi borde vara överens om att samtliga regeringar, även tidigare, har lyckats relativt väl med att möta de mål som sätts upp i vitboken vad gäller att skapa ett gemensamt europeiskt transportområde där de olika tranportslagen samverkar och där transporter så långt det är möjligt sker på ett klimatneutralt sätt. Där stänger vi inte gränser för vare sig utländska åkerier, buss- eller tågföretag. Vi ställer självklart krav på bättre arbetsvillkor för dem som exempelvis kör lastbil men också för dem som arbetar på fartygen, oavsett vilken flagg det är som vajar i aktern på båten. vill jag uppmana regeringen att ta tillfället i akt att rädda vad som räddas kan av den svenska sjöfartsnäringen. Svenska fartyg, i den mån de finns kvar, måste kunna konkurrera på likvärdiga villkor med andra europeiska länder. Frågan om hur stort sjöfartsstödet är blir ju ointressant som vi inte har någon svensk sjöfart kvar. beslut att införa en tonnageskatt ska genomföras. För de studenter som läser till sjöbefäl i och behövs en tydlig signal om framtiden för svensk sjöfart. En gemensam EU-flagg, så som den beskrivs i vitboken, skulle kunna vara lösningen om man räds att lyfta frågan om ett svenskt internationellt sjöfartsregister. Bryt upp, bryt upp! Den nya dagen gryr. Oändligt är vårt stora äventyr. Jag skulle med dessa ord vilja yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. 109 (S) replik: Enligt är 2011 i grunden bra, men tycker han att den inte går tillräckligt långt när det gäller krav på minskade klimatgaser. Vi borde redan ha uppfyllt vitbokens förslag. Vi ligger enligt min mening långt efter med arbetet för att minska utsläppen av klimatgaser, sade under Stora . Är detta någonting bifaller? Vi socialdemokrater är inte beredda att göra avkall på nödvändiga klimatåtgärder. Vi socialdemokrater tar vårt klimatansvar och vill att kilometerskatt införs. Det skulle vara intressant att höra, herr talman, vad säger om det. 110 (C) replik: Jag var med och lyssnade på den gången, och jag kan hålla med om att EU i sin vitbok möjligen har satt sin ambitionsnivå något lågt. Min tes i detta är dock att det är klimatmålen som ska styra åtgärderna. Generella kilometerskatter eller vägtrafikavgifter, som föreslås här, slår helt fel. Det vi ska jaga är inte transporterna i sig, utan utsläppen. En sådan åtgärd som föreslås i och som vi i Alliansen är tveksamma till innebär att även de klimatsmarta transporterna drabbas, i den mån de utförs av fordon som transporterar de gröna varorna till hamnar som det görs på ett klimatsmart, miljövänligt sätt med miljövänliga bränslen. 111 (S) replik: Så här brukar det låta: Varje transportslag ska bära sina egna kostnader. Varför ska utländska åkeriföretag åka på det som skattebetalarna i har investerat i infrastruktur utan att göra rätt för sig? 112 (C) replik: har ändrat fokus. talar han inte längre om klimatutsläppen, utan nu talar han om nationaliteten hos de chaufförer som kör bilarna och nationaliteten på de nummerplåtar som finns på bilarna. Det har ingenting med klimatet att göra. Detta handlar om att vill dra kostnadsmässiga gränser för trafiken och transporterna, vilket inte ligger i linje med vad vitboken säger. 113 (V): Jag yrkar bifall till reservation 2 av och . Transportsektorn ökar fortfarande sina utsläpp av fossila växthusgaser, och detta i sådan utsträckning att det med råge förtar minskningen inom andra samhällssektorer. Vi välkomnar därför att kommissionen har tagit fram en ny vitbok om den framtida europeiska transportpolitiken med en samlad vision och konkreta målsättningar för att minska transportsystemets klimattryck. Vi är positiva till att kommissionen fastställer specifika utsläppsmål för transportslagen, och till skillnad från utskottsmajoriteten är vi även positiva till att kommissionen formulerat ett konkret mål om att överföra transporter från väg till mer klimatsmarta transportlösningar. Vi menar att en grundläggande syn på inte bara väg- utan också flygtrafiken måste vara att den ska minska, inte öka. På motsvarande vis anser vi att det även hade varit önskvärt med tydligt uttalade mål om att öka de miljövänliga järnvägs- och sjöfartstransporternas marknadsandelar. Vi ser också positivt på att vitboken tar sikte på att främja arbeten av hög kvalitet och goda arbetsvillkor inom transportområdet. Detta är en viktig förutsättning för att transportsystemet ska kunna fungera såväl effektivt som säkert. Det är helt oacceptabelt att företag i olika medlemsstater kan konkurrera med låga löner och dåliga arbetsvillkor. Möjligheter till social dumpning måste elimineras. Vi välkomnar mot denna bakgrund kommissionens avsikt att utvärdera i fråga om sysselsättning och arbetsvillkor. Jag vill även understryka vikten av att uppmärksamma arbetsförhållandena för lastbilschaufförerna. Vi anser att vi ska kunna dämpa ökningen av den tunga trafiken på våra vägar och i stället styra över gods till järnväg och sjöfart och stimulera till renare fordon. Vi vill understryka att det i sammanhanget är viktigt att ta särskild hänsyn till skogsindustrin som saknar alternativ till transport på väg. En möjlig lösning för detta vore, enligt vår mening, att geografiskt differentiera skatten. Vi anser att kilometerskatt, förutom ur ett miljöperspektiv, kan bidra till en förbättrad kostnadsneutralitet mellan svenska och utländska åkare. Det ska inte vara någon skillnad i skatt och avgifter för svenska och utländska åkeriföretag när de nyttjar infrastrukturen i . Många svenska åkare missgynnas dock , eftersom utländska åkare kan fylla tanken i ett lågskatteland och med miljömässigt betydligt sämre diesel än vad flertalet av de svenska åkarna använder. Genom att införa en kilometerskatt menar vi att konkurrensnackdelarna gentemot de utländska åkarna skulle minska som vi premierar de svenska åkare som jobbar hårt och förbättrar sin effektivitet och sina fordon. Vi tycker också att det är viktigt att förespråka en nollvision på trafiksäkerhetens område. Vi invänder vidare mot den underliggande positiva bild som tecknas i vitboken om tågtrafikens avreglering. Vi instämmer inte i att en avreglering stärker järnvägen, tvärtom. Tågtrafikens avreglering och privatisering leder i stället till en försämrad och svåröverblickbar järnvägstrafik med minskad kvalitet när det gäller tider och utbud. 114 (MP): Jag vill börja med att instämma i det som sade. När jag 1994 röstade mot ett svenskt medlemskap i var det bland annat för att jag var rädd för att skulle tvingas backa på miljöområdet, att vi inte längre skulle kunna ligga i framkant utan tvingas anpassa oss till krafter inom EU som inte hade miljön och klimatet högt på dagordningen utan längst ned. har vi en annan situation. har på grund av den politik hamnat i bakvattnet, halkat efter på miljö- och klimatområdet. Vi har en regering som på flera områden representerar de krafter inom EU som inte har miljön och klimatet högt på dagordningen. Ett sådant viktigt område är transporter. Jag tycker att det är sorgligt och pinsamt att läsa regeringens och utskottsmajoritetens skrivningar i dagens betänkande. Det är sorgligt att se att man inte kritiserar den låga ambitionsnivån i vitboken. Och det är sorgligt och upprörande att se hur man kritiserar de förslag som ändå är riktigt bra i denna vitbok: ambitionen att föra över transporter från väg till järnväg och vatten och förslaget att införa en kilometerskatt på tung trafik inom hela EU. Därmed inte sagt att vi i är nöjda med EU:s trafikpolitik som helhet. Vi tar forskningens och naturvetenskapens varningar på allvar och vill snabbt påbörja en minskning av koldioxidutsläppen i och EU. Transportsektorn står för av klimatpåverkan och är en nyckel till förändring. Upprepade forskningsrapporter har visat att det behövs både ny teknik, effektivare körsätt och förnybara drivmedel i trafiksektorn. Men det räcker inte för att klara klimatmålen. Trafiken med flyg och bil måste också minska, inte öka som . På det här området talar både och mot forskningen på ett flummigt och oansvarigt sätt. Professor vid , Skolan för arkitektur och samhällsbyggnad, ifrågasätter i KTH:s yttrande över den låga ambitionen för transportsektorn vad gäller utsläppsminskningar. slår fast att för att klara målet att begränsa klimatförändringarna till måste alla samhällssektorer minska sina utsläpp till 2050 räknat . Men för transportsektorn har man sänkt målet till . Dessutom vill EU tillåta att utsläppsväxthusgaserna först ökar till 2030 räknat . KTH menar att en sådan strategi inte är trovärdig och att det i praktiken torde vara omöjligt eller mycket kostsamt för kommande generationer att sedan så snabbt minska utsläppen så mycket. Professor påpekar också att en samlad bedömning av forskningen talar för att ökningen av de totala transportvolymerna måste minskas, helst stoppas. Vi måste inse att det är vårt ansvar, inte kommande generationers, att minska behovet av transporter. Och det är vårt ansvar att minska klimatutsläppen. Jag vill yrka bifall till vår och reservation. I detta anförande instämde (V). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 10 § Bordläggning och beslut om förlängd motionstid Anmäldes och bordlades Redogörelse /11:RR5 redogörelse om riksrevisorernas årliga rapport Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för ovanstående redogörelse skulle förlängas till . Anmäldes och bordlades betänkande 2010/11:FiU41 Ändringar i insättningsgarantin betänkande 2010/11:SkU34 Vissa förändringar av trängselskatten i betänkande 2010/11:CU25 Utökat konsumentskydd vid tidsdelat boende utlåtande /11:CU27 En EU-ram för bolagsstyrning betänkande 2010/11:AU10 Arbetsrätt betänkanden /11:JuU23 Medling och förlikning ökade möjligheter att komma överens 2010/11:JuU24 Domstolarnas handläggning av ärenden /11:JuU15 Genomförande av Prümrådsbeslutet automatiserat uppgiftsutbyte 11 § Anmälan och omedelbar hänvisning av motioner till utskott Anmäldes Motioner med anledning av prop. 2010/11:127 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella militära insatsen i /11:U18 av m.fl. (SD) 2010/11:U19 av m.fl. (V) Kammaren biföll talmannens förslag att ovanstående motioner skulle hänvisas till utrikesutskottet. 12 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till och med 6 § anf. 23 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 6 § anf. 72 (delvis), av talmannen därefter till och med 9 § anf. 102 och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.