prot · GZ0936 · 2011-11-24 00:00:00 — Genom att ge människor möjlighet till egen el har utvecklingen för småskalig och förnybar elproduktion exploderat i de länder där det har införts. I sitter det solceller på vart och vartannat tak. fanns det en halv miljon småskaliga anläggningar för elproduktion i , och den småskaliga produktionen har skapat 100 000 nya gröna jobb. närmar vi oss den kallare delen av året. Många är oroliga för stigande elpriser och de elprisområden som har införts. Med regeringens politik har människor väldigt små möjligheter att minska kostnaden på sin elräkning. Förutom de förslag jag har nämnt om timmätning och möjlighet att äga sin egen elproduktion måste elräkningarnas utformning ses över. Många upplever elräkningarna som svårbegripliga. Precis som de nordiska tillsynsmyndigheterna, Nordreg, tycker att det är en klok idé att införa samfakturering där elkunden kan sköta sin kontakt med elmarknaden enbart genom sin elhandlare och där två elräkningar slås samman till en. Att minska den fasta och öka den rörliga delen av elräkningen är också ett sätt att ge konsumenten incitament att använda sin energi smartare och mer effektivt. Den som använder energin smart bör också få se resultatet på sin elräkning. Att skapa möjligheter för människor att producera sin egen el och använda energin smartare gynnar både miljön och plånboken. Det är dags att ge människor makt över sin elräkning. Det borde tilltala alla partier som vill ge människor större möjlighet att påverka sin egen vardag och sitt eget liv. Jag yrkar bifall till reservationerna 1, 3 och 4. 134 (SD): Vi har två stränga vintrar bakom oss då hushållen och industrin har fått se hur elpriserna formligen har skenat i väg under vissa tidsperioder. Många villaägare har mer eller mindre drabbats av en chock då de har öppnat fakturan från elbolaget. Under de värsta tidpunkterna stängdes maskiner av inom pappersmassaindustrin. Allt detta kryddades med halvfulla vattenmagasin uppe i norr och tyvärr till alltför stor del stillastående kärnkraftverk i söder. elförsörjning hade onekligen problem under de två gångna åren. ligger på sjätte plats internationellt sett vad det anbelangar elförbrukning. Det blir ca per invånare och år. Vi i är faktiskt mer beroende av el än . Skälet är givetvis vårt kalla klimat och våra elintensiva basindustrier, massa- och pappersindustrin. Långsiktigt har dock elvärmeandelen minskat. Fjärrvärme, berg-, jord- och luftvärmepumpar har tagit marknadsandelar. Dessutom har bättre isoleringslösningar bidragit till att elvärmeandelen har minskat. Vad som är glasklart är att vi kommer att vara beroende av en prisvärd och säker eltillförsel även . Elnätet, som det traditionellt har sett ut och fortfarande ser ut, bygger på en storskalig produktion i centrala anläggningar och därefter enkelriktad distribution ut till slutkonsumenter via regionnät och distributionsnät. Elbolagen har i stort sett kunnat planera basproduktionen. Vid behov har reservkraft i form av vattenkraft och i sämsta fall oljeeldade kraftverk tagits i drift. Det traditionella produktionssättet och den traditionella distributionen kommer att ställas inför betydande problem när vi tar än mer vindkraft i drift eller kanske till och med matar in egenproducerad elström på det nuvarande nätet. kommer kanske elnätet att utnyttjas så att säga baklänges. Det finns därför ett uppenbart behov av att gå vidare och utveckla de så kallade smarta näten. Smarta nät skulle också kunna komma hushållen till del i form av bättre resursutnyttjande. Det blir helt enkelt en effektivisering av elanvändandet. I en bortre förlängning kan vi tänka oss vilka påfrestningar som elnäten kommer att utsättas för vid en utökad elfordonspark. Då om någonsin gäller det att ha teknik som fördelar de elresurser vi har till förfogande på det mest gynnsamma sättet beträffande både tillgänglighet och ekonomi. ligger långt fram i utvecklingen av detta teknikområde. Det kan komma att betyda en hel del för framtida teknikexport. välkomnar således en fortsatt satsning på utveckling av smarta nät. Jag ska säga några ord om energieffektivisering. Tjänstesektorn i har vuxit under , inte minst inom olika teknikkonsultområden. Många framgångsrika exportföretag säljer numera kunskap snarare än enbart hårdvara. Exporten kan också vara en kombination av dessa komponenter. Denna näringsgren ska vi slå vakt om och fortsätta att utveckla. I det sammanhanget kan också energitjänster ses. Det kan tyckas att den totala omsättningen i på dessa tjänster det rör sig om ca ½ miljard kronor 2010 inte är så stor, men trenden är positiv. Jag är ganska övertygad om att branschen har en ljus framtid, inte minst i skenet av den energieffektiviseringspotential som trots allt borde finnas. Jag noterar att 600 000 lägenheter i flerbostadshus byggdes . Den genomsnittliga energianvändningen för dessa lägenheter är drygt per kvadratmeter. Detta ska jämföras med kraven på per kvadratmeter för dagens nybyggda hus. En utveckling av kunskaperna inom energieffektivisering kan även öppna en för landet värdefull tjänsteexport. medlemsenkät visar att behovet av ingenjörer och tekniker inom energi och elkraft kommer att vara mycket stort . Prognosen visar på bortåt 8 000 nyanställningar. Det är på sitt sätt onekligen angenäma problem. vill jag säga några ord om anvisningsavtalen. Konsumenten ska ha makten att välja och faktiskt också välja bort det konsumenten inte vill ha eller det konsumenten inte tycker är prisvärt. När det gäller de så kallade anvisningsavtalen för elkunder som inte aktivt väljer avtalsmodell måste man noggrant överväga om denna avtalsmodell inte rent av bör avskaffas. Det är trots allt en ganska stor del av elkunderna som har dessa avtal. Det rör sig om . De betalar i snitt mer än andra elkunder. Det var de som hade dessa anvisningsavtal som tillhörde de stora förlorarna under kallvintern . Att något måste göras åt dessa anvisningsavtal står helt klart. 135 (V): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 4 och 5, men jag står givetvis bakom de övriga reservationerna från . presenterade regeringen propositionen Stärkt konsumentroll för utvecklad elmarknad och uthålligt energisystem. Det låter jättespännande. Man kan tänka sig att det här ska följas upp på något sätt i budgetpropositionen. Där skriver regeringen följande: I en väl fungerande elmarknad är det nödvändigt att kundens ställning är definierad och stark. Det låter väl vackert och bra? delar intentionerna i förslaget om en stärkt konsumentroll. För att ge människor en större möjlighet att vara delaktiga i energiomställningen är det viktigt att nå uppsatta mål om energieffektivisering och utbyggd förnybar energi. I takt med att elpriserna ökar är det också viktigt att ge människor verktyg för att de ska kunna minska sin elkonsumtion och styra konsumtionen bort från elpristoppar. Timmätning är ett utmärkt exempel på detta där man skulle kunna välja själv när man till exempel vill tvätta utifrån hur priset ser ut. Den proposition som vi diskuterar är förvånansvärt tom på skarpa förslag. Inte ens det som tog upp som en form av skarpt förslag är något annat än ett inriktningsbeslut om timmätning. I övrigt finns det ingenting i den här propositionen som stärker konsumentens makt på elmarknaden. Det finns ingenting i den här propositionen som gör att vi får en väl fungerande elmarknad. Det finns ingen diskussion om avregleringen av elmarknaden och konsekvenserna av den. Syftet var ju att en avreglerad elmarknad skulle ge ökad konkurrens, stärkt konsumentmakt och lägre priser. Är det någon av er här i kammaren som har märkt att det har blivit på det sättet? Jag har inte gjort det. Jag tror inte att de i upplever det på det sättet. Vi har inte en elmarknad , utan vi har en mängd olika elmarknader i . Om vi frågar människor eller företag om de upplever att det här fungerar möts vi av en väldigt kritisk inställning. Därför är det väldigt förvånande att regeringen inte ens kan lyfta upp frågan om att ge människor, konsumenter, ett verktyg så att de kan vara aktiva, styra mer och vara delaktiga i energiomställningen. Jag tänker på nettodebitering. Det är ett utmärkt verktyg för att konsumenterna ska kunna vara aktiva i energiomställningen i . Här väljer regeringen att göra som strutsen, stoppa huvudet i sanden och begrava det i en ny utredning trots att det finns så många utredningar tidigare som visar nyttan av nettodebitering och timmätning. gick det att själv välja timtaxa. Ett tag var det ju billigare att tvätta och göra vissa saker än att göra det . Det var ett sätt att styra det hela. Nettodebitering finns ute i . Det finns i de flesta amerikanska stater. Det är ett sätt för en regering att stimulera människors aktiva handlande, och på det sättet får de billigare el och kan vara delaktiga i energiomställningen. Det kan väl inte vara fel? Det måste väl ses som positivt att göra det? ska jag citera vad , sakkunnig på , sade i en intervju i tidningen . Det var i samband med att presenterade , som vi har diskuterat lite grann tidigare. Han sade: Om vi föreslagit en allmän nettodebitering, hade vi i praktiken tvingat elbolagen att köpa all el av de små producenterna. Det är väl detta det handlar om. Varför ge egenproducenter den makten och den möjligheten? Det känns som om regeringens representanter har gått storföretagens ärenden och i deras ledband. Ett av de större bolagen jag ska inte nämna vilket erbjuder faktiskt nettodebitering och går före, men inte som vi äger själva. Som regeringsrepresentanter skulle ni faktiskt kunna vara med och styra och tala om för att de ska gå före och visa vägen när det gäller att ge konsumenterna större makt och inflytande över sin vardag. 136 (M): En väl fungerande elmarknad är vad vi vill ha. Det inkluderar inte bara elproducenter, elhandlare och nätbolag utan självklart även konsumenter. Konsumenterna måste känna sig delaktiga. Delaktighet förutsätter kunskap och möjlighet att påverka sin egen situation. Ett av elmarknadens största problem, som också andra har tagit upp, är att den uppfattas som svårbegriplig och inte lever upp till de krav på transparens som vi alla har på den. Det skapar en känsla av maktlöshet och misstro. Elmarknaden uppfattas av många som dåligt fungerande. Det är viktigt att en sådan livsviktig vara som elektricitet förmedlas på ett sätt som inger förtroende. tog i sitt anförande upp att det inte finns några beslut om översyn av elmarknaden. Det kanske inte behövs när oppositionen på ett så lyckosamt sätt , genom ett tillkännagivande till regeringen, satte i gång en översyn av elmarknaden. Därför kan det vara bra att vänta tills den översynen är klar innan man föreslår åtgärder. Dagens proposition innehåller flera åtgärder som ska stärka konsumentens roll, men det är på många sätt även ett inriktningsbeslut om vilken väg vi tycker att elmarknaden ska ha och hur konsumentens roll ska stärkas. Vår elvardag förändras snabbt. Modern teknologi ger konsumenten mer makt. I framtidshemmet ser vi framför oss smarta prylar som känner av när elpriset är högt. Nya byggmetoder gör oss till både konsumenter och producenter, och energieffektiva lösningar gynnar oss, klimatet och tillgången på energi. Vi är dock ännu inte där, och därför behövs inriktningsbeslut. Utvecklingen går snabbt. Timmätning är ett viktigt verktyg när vi vill anpassa oss till varierande elpriser. erbjuder några elbolag sina kunder den tjänsten, men vill vi ha ett brett införande. Ett första steg är att de konsumenter som vill ha timkoll på sin elförbrukning ska få det. Mycket av dagens teknik är redan anpassad, men vissa kostnader kan uppstå. Regeringen vill inte att timmätningen ska belasta den enskilde och avser därför att återkomma med ett förslag om hur merkostnad för konsumenterna kan undvikas. En förutsättning för att få den bästa möjliga konsumentnyttan från timmätningen är att näten moderniseras genom så kallade smarta nät. Mycket diskussioner har förts om vad det faktiskt är för något. Smarta nät är ett begrepp som beskriver framtidens moderna elnät, nät som utnyttjar den nya tekniken för att konsumenten ska få information om energiflödet. Med ökad information blir det enklare att anpassa förbrukningen till det pris som för tillfället gäller. Konsumentens roll stärks genom att det blir enklare att vara aktiv och kunna påverka sin elkostnad. En förutsättning för att detta ska bli verklighet är självklart att de nya tjänster som skapas är användarvänliga. Studier visar att smarta elnät kommer att möjliggöra, och minska kostnaden för, en ökad andel förnybar elproduktion samt göra elanvändningen effektivare. Det är något som alla här eftersträvar. De högre krav som ställs på framtidens nät innebär att det är av yttersta vikt att göra rätt från början. För att föra utvecklingen framåt föreslår regeringen att det tas fram en handlingsplan som ska hantera sådant som planering, integritetsfrågor och samordning mellan marknadens aktörer. En annan viktig del är att det fortfarande finns oklarheter kring vad smarta nät är. Det är därför mycket positivt att det i propositionen även lyfts fram vikten av att skapa en kunskapsplattform där forskning och utveckling ska ingå som en viktig del. Konsumenter som även är producenter av sin egen gröna el ska känna att det ger något mer än bara gott samvete när de ökar energiproduktionen och medverkar till en grön omställning. Förslaget har kallats nettodebitering. Regeringen vill att frågan utreds innan den tar ställning, både med hänsyn till svensk lagstiftning och från ett EU-rättsligt perspektiv. Just nu pågår också ett arbete med en nordisk slutkundsmarknad för el som kan komma att påverka ett regelverk för nettodebitering. Det finns därför skäl att avvakta med införandet tills förslaget om slutkundsmarknaden är på plats. Att nettodebitering av el är något som välkomnas av samhället speglas också av remissvaren. Komplexiteten syns dock även här för det finns olika uppfattningar bland remissinstanserna om vad reformen bör omfatta och hur den bör genomföras. Vi i majoriteten välkomnar ett förslag om nettodebitering men är av den åsikten att när ett regelverk införs ska det vara hållbart och långsiktigt. Därför behövs ytterligare utredningar. Oppositionen motionerar om vita certifikat. Syftet är att öka energieffektiviseringen, och det är inte första gången motionen väcks i . har tidigare ifrågasatt vilken roll de vita certifikaten ska spela i det svenska elsystemet. De ifrågasätter starkt vilken vinst ett system med vita certifikat skulle ge och säger: Vita certifikat syftar inte till att hantera något marknadsmisslyckande som inte redan hanteras av andra styrmedel. De premierar genomförandet av åtgärder, inte effekten på energianvändningen. De riskerar att överlappa både energiskatter och bidrag. Vita certifikat har små möjligheter att kostnadseffektivt bidra till de klimat- och energipolitiska målen till 2020. Även om det ser svart ut för de vita certifikaten har regeringen i propositionen, som en respons på ett EU-förslag, för avsikt att ge i uppdrag att göra en fördjupad utredning av förutsättningarna för och konsekvenserna av att införa ett system med krav på energibolag att genomföra energibesparingar hos sina slutkunder. Varför är elräkningarna så komplicerade och svårbegripliga? Oavsett svaret måste elräkningen göras tydligare och enklare. Det har från oppositionen föreslagits en sammanslagning av elnäts- och elförbrukningsräkningen till en summa. Det är inget bra förslag. Som konsument vill jag veta vad jag betalar för. Med tanke på debatten om elnätskostnaderna tror jag att ett sådant förslag skulle medföra kraftiga protester från konsumentorganisationerna. nämnde det tidigare, och Socialdemokraterna hade från början en motion som föreslog just detta. När vi justerade slutbetänkandet stod Socialdemokraterna bakom förslaget, men jag gläds åt att de nu har insett att kunden vill veta skillnaden mellan elpriset och nätpriset. Just nu pågår, som tidigare nämnts, en utredning om en nordisk slutkundsmarknad. Syftet är att göra det enklare för kunden att få översikt över sin elförbrukning och kostnaden för den. I stället för att få två räkningar som en från elhandlaren och en från nätleverantören ska kunden få endast en räkning, men där ska fortfarande tydligt framgå kostnaden dels för el, dels för elnät. Ett allvarligt problem för elmarknaden är det låga förtroendet. Missnöje med hur elmarknaden fungerar hörs från medier och konsumenter. Konspirationsteorier får näring när priserna höjs och produktionen står stilla. Vi välkomnar regeringens uppfattning att insynen och övervakningen av elmarknaden ska förstärkas. Med tanke på dagens och framtidens elmarknad är förslag att uppdraget till de myndigheter som ansvarar för elmarknadens funktion , och ses över för att kontrollera att de gör rätt saker, att de inte överlappar varandra och att inget faller mellan stolarna. utreder vad det låga förtroendet för den svenska elmarknaden beror på. Resultatet ska redovisas och kommer att peka ut vilka åtgärder som behöver göras. Jag förväntar mig att vi, när utredningen är klar, återkommer med en diskussion i kammaren om hur det hela ska förbättras. Vi har i tre olika modeller för elprisavtal rörligt, fast och tills vidare eller så kallat anvisningsavtal. De rörliga och fasta avtalen kräver ett aktivt ställningstagande från konsumenten. Väljer du ett rörligt avtal innebär det att du väljer att utsätta dig för elprissvängningar. Väljer du ett fast avtal vet du vad du får men riskerar att få betala mer än de som har rörligt avtal om elpriset sjunker. Sedan finns det de som inte väljer, de som låter sig anvisas ett elbolag och ett elpris. eller aldrig vinner jag som kund ekonomiskt på att förhålla mig passiv. har utrett tillsvidareavtalen och identifierat några av problemen. Majoriteten av de kunder som har tillsvidareavtal är de med relativt låg förbrukning, upp till , samt lägenhetskunder. Det glädjande är att antalet kunder som aktivt väljer andra avtal är ökande. Varför avstår vissa kunder från att välja? Det kan vara svårt att veta, men enligt kan det bero på att incitamentet är för dåligt och att prisskillnaden i slutändan är för liten. Det kan bero på okunskap eller ointresse. Oppositionen säger att dessa avtal inte ska få förekomma i sin nuvarande form, men säger inte vad de ska ersättas med. Ska elkunden tvingas att göra ett aktivt val? Går det att tvinga fram ett aktivt val? Vem ansvarar i så fall för att kunden får det bästa avtalet? Ordningen med tillsvidareavtal är inte bra. Den har brister. Men att förbjuda dem utan att säga hur vi ska lösa avtalsfrågan för dem som är passiva är heller ingen bra lösning. pekar på att kartläggningen av dem som är passiva skulle ha varit bra för att sedan genomföra riktade informationsinsatser. Information och kunskap är en förutsättning för att göra bra val. Men det kommer alltid att finnas de som väljer att inte välja. Regeringen föreslår en översyn av anvisningsavtalen. Det välkomnar vi. Utgångsläget för översynen är att omotiverat högre prisnivåer i dessa avtal inte bör få förekomma. Det är bra att ha förslag om hur man ska åstadkomma förbättringar och vad man vill innan man beslutar att förbjuda det som finns. Vi menar att regeringens nuvarande arbete ligger väl i linje med tillkännagivandet, men med den stora skillnaden att regeringen går längre. Den vill stärka konsumentens roll och öka medvetandet om att aktiva val lönar sig. Oppositionen har bra intentioner och pekar på problemet, men föreslår inga lösningar. 137 (V) replik: Jag tackar för ett intressant anförande. Det var långt, men inte utan felaktigheter. Vi börjar med översynen av elmarknaden, som jag tyckte saknades i propositionen som vi pratar om. Du sade att det inte behövs, i och med att har beslutat om att en sådan här översyn och genomgång av effekterna av elmarknaden ska göras. Men de två besluten hänger inte ihop. Den här propositionen presenterades av genomgång och utveckling, medan beslutet togs . Man måste hålla isär de här delarna. Det handlar om en översyn av elmarknaden. Jag förstår inte varför nettodebiteringen ska utredas igen. lade fram och presenterade en utredning om nettodebitering. Han föreslog en allmän nettodebitering. Jag kan bara tyda det här som att regeringen inte vet vad den vill. Ett bra sätt brukar då vara att begrava det i en ny utredning, där man hittar något nytt sätt att titta närmare på det därför att man egentligen inte vill. Vad var det som var så fel med den utredning som presenterade? Varför dög inte den? Det finns även andra som har pekat på nettodebitering som ett positivt sätt. Dessutom förekommer detta runt om i . Det finns exempel och lärdomar att hämta från både och övriga , där man har infört nettodebitering. Jag förstår inte vad regeringen väntar på. 138 (M) replik: Den pågående översynen av elmarknaden kommer att leda till att ett resultat lämnas. När resultatet av översynen lämnas kan man också se vilka åtgärder som ska vidtas. Jag förväntar mig att vi när översynen är klar kommer att återkomma till med förslag på hur man kan förbättra dagens elmarknad om det skulle behövas förbättringar. Det vet vi först när översynen är klar. Därför hade det varit fel att säga hur man skulle göra för att förbättra elmarknaden. För konsumenterna finns det andra förslag i propositionen som säger hur man utifrån dagens läge, med den kunskap som man har just , ska kunna göra förbättringar. När det gäller nettodebitering är det självklart så att det finns en utredning. Men som jag sade i mitt anförande var remissinstanserna inte överens om vare sig vad som skulle ingå i förslaget om nettodebitering eller hur förslaget borde utformas. Därför är det bra att man utreder. Det andra är att vi just nu håller på att ta fram den nordiska slutkundsmarknaden. Det vore oklokt att lansera ett regelverk för nettodebitering när vi vet att ett förslag där kommer att behöva förändras när förslaget om den nordiska slutkundsmarknaden ligger klart. Det är rätt viktigt att vi har ett hållbart och långsiktigt system om vi ska införa nettodebitering. Det handlar inte om att regeringen inte skulle vilja ha det och inte om att jag inte skulle tro på det. Jag tror på det och tycker att det är ett väldigt bra moderat förslag. Gör man en investering ska man också kunna få tillbakabetalt, inte bara i form av gott samvete utan gärna också så att det lönar sig för plånboken, som jag sade. Jag ser fram emot att utredningen görs, att förslaget läggs fram i och att det blir genomfört. 139 (V) replik: Men då är vi ju överens! Det ska genomföras. Men eftersom remissinstanserna inte var överens ska det utredas en gång till. Jag tycker nog ändå att politiken borde sätta ned foten och tala om vad vi vill. Det här håller inte. Det är ett väldigt märkligt resonemang från sida. Hon talar om för mig vad hon vill ha men säger att remissinstanserna inte är överens. Nej, så är det väldigt ofta. I nästan samtliga propositioner som vi får på vårt bord har remissinstanserna olika synpunkter, och ibland är de motstridiga. Så är det givetvis, för de olika remissinstanserna har olika utgångspunkter. Ändå vågar regeringen sätta ned foten och lägga skarpa förslag till men inte här, trots att vi här har en talesperson från ett regeringsparti som är så klart och tydligt positiv när det gäller nettodebitering. Kom igen nu! Vad är problemet? Jag förstår faktiskt inte det här. Om detta är bra, stärker konsumenternas makt och ger dem möjligheter, genomför det då! Inte behövs det nya utredningar! 140 (M) replik: Det är en stor skillnad på att veta vad man vill ha och hur man vill ha det. Vill man ha någonting vill man i alla fall försäkra sig om att det är någonting som håller och är långsiktigt och förutsägbart. Den stora förändring som är på gång just nu är den nordiska slutkundsmarknaden, som kommer att få effekter för hur ett regelverk för nettodebitering utformas. Jag upprepar vad jag sade i den förra repliken.