prot · GY09116 · 2011-06-15 00:00:00 — 1 (S) 3. utskottets förslag till beslut med godkännande av motiveringen i res. 2 (MP, V) 4. utskottets förslag till beslut med godkännande av motiveringen i res. 3 (SD) Förberedande votering 1: 37 för res. 2 20 för res. 3 249 avstod 43 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 120 för res. 1 35 för res. 2 152 avstod 42 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 152 för utskottet 140 för res. 1 15 avstod 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 18 FP, 17 C, 17 KD För res. 1: 99 S, 21 MP, 20 SD Avstod: 15 V Frånvarande: 13 S, 7 M, 4 MP, 6 FP, 6 C, 4 V, 2 KD 16 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU41 Ändringar i insättningsgarantin Kammaren biföll utskottets förslag. SkU34 Vissa förändringar av trängselskatten i 1. utskottet 2. res. (SD) Votering: 287 för utskottet 20 för res. 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 100 M, 21 MP, 18 FP, 17 C, 15 V, 17 KD För res. : 20 SD Frånvarande: 13 S, 7 M, 4 MP, 6 FP, 6 C, 4 V, 2 KD CU25 Utökat konsumentskydd vid tidsdelat boende Kammaren biföll utskottets förslag. CU27 En EU-ram för bolagsstyrning 1. utskottet 2. utskottets förslag till beslut med godkännande av motiveringen i res. 1 (S) 3. utskottets förslag till beslut med godkännande av motiveringen res. 2 (V) Förberedande votering: 99 för res. 1 15 för res. 2 193 avstod 42 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 193 för utskottet 99 för res. 1 15 avstod 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 21 MP, 18 FP, 17 C, 20 SD, 17 KD För res. 1: 99 S Avstod: 15 V Frånvarande: 13 S, 7 M, 4 MP, 6 FP, 6 C, 4 V, 2 KD 17 § (forts. från 13 §) Arbetsrätt (forts. AU10) 161 (KD): När vår son hemma i skulle handla varor i en butik som drivs av invandrare upptäckte han när han skulle betala att han glömt plånboken hemma. Han bad då om att få lämna sin kasse med varor för att kila hem och hämta plånboken. Nej, sade butiksägaren, som inte kände vår son: Ta med och kom tillbaka och betala i stället. Trots ytterligare försök från vår son att lämna med varor slutade det med att han gick hem med matvarorna för att betala . är beroende av andra länder, och Europasamarbetet måste i grund och botten bygga på tillit och öppenhet, inte slutenhet och misstänkliggöranden. Redan då blev medlem i EU fanns det en oro för att samarbetet skulle leda till lönedumpning i vårt land. minns vi hur oroade sig för det han kallade social turism. Han uttalade sin oro för att människor från de nya medlemsländerna , , , , , , , , och tydligen skulle vallfärda till för att på så sätt utnyttja våra trygghetssystem. Med facit i hand kan vi konstatera att inte drabbats av vare sig social turism eller lönedumpningar. När , efter en noggrann utredning, kunde fatta beslut om lex skedde det utifrån en modell som gjorde det möjligt att behålla den svenska avtalsmodellen och göra den förenlig med EG-rätten. Lagen slår vakt om den svenska avtalsmodellen och förenar dessa regler med krav som EG-rätten ställer. Svenska anställnings- och arbetsvillkor ska därmed tillämpas på arbetstagare även från andra länder. De som utstationeras hit ska ha avtalsvillkor som andra i likvärdiga yrken har här i och motsvara villkoren i ett centralt kollektivavtal. Genom lex och utstationeringsdirektivet klarar vi som nation den fria rörligheten som vi kan undvika lönedumpning. Dagens krav från Socialdemokraterna, innebär att den fria rörligheten nu åter ifrågasätts. Den svenska modellen med starka fackföreningar och arbetsgivarorganisationer har varit en hörnsten i välfärdsbygge. Modellen är också ett gott exempel på hur det civila samhället kan ta ansvar för att lösa viktiga uppgifter och göra det på ett bättre sätt än vad som hade varit fallet med statlig inblandning. Arbetsmarknadens parter har genom förhandlingar slutit avtal som har gett de anställda bra anställningsvillkor och reallöneökningar som freden på arbetsmarknaden har bevarats. Internationella jämförelser visar också att hör till de länder som har minst antal konfliktdagar på arbetsmarknaden. Rätten att organisera sig är grundläggande för den kristdemokratiska ideologin. Vi anser att det är viktigt att man kan påverka sin vardag och sin arbetsplats för att förändra till det bättre. Små naturliga gemenskaper och det civila samhället är viktiga delar av den kristdemokratiska samhällssynen. Familjen utgör den mest grundläggande gemenskapen i samhället och spelar en viktig roll för att tillgodose familjemedlemmarnas olika behov. På ett liknande sätt har fackliga organisationer en värdefull uppgift på arbetsplatsen för att tillgodose och verka för att förbättra arbetstagarnas situation och villkor. Det är något grundläggande värdefullt att människor kan göra aktiva val för att bli del av en större gemenskap. Och det är naturligt att organisera sig i sin närmiljö vare sig det är i skola, arbetsliv eller . Tillsammans i fackföreningar blir arbetstagarna starkare, precis som en familj är starkare än dess enskilda medlemmar. Ensam är som bekant inte stark. Att kristdemokratin har en positiv inställning till starka och oberoende fackföreningar är ett historiskt faktum. Kristdemokratins framväxt i är också oskiljaktigt sammanbunden med de kristet sociala fackföreningar som tidigt började växa fram på kontinenten. Även den svenska modellen kan här sägas ha ett idéhistoriskt stöd i kristdemokratin, eftersom beslut utifrån subsidiaritetsprincipen bör fattas så nära dem det berör som möjligt, och fackföreningen och arbetsgivarorganisationen står ju närmare de berörda än staten. Alliansregeringen står bakom den svenska modellen, vilket innebär att vi anser att arbetsmarknadens parter vanligtvis löser de här frågorna på ett bra sätt genom att kollektivavtal verkar tillsammans med lagstiftningen. Det fungerar bra, och grunden för arbetsrätten bör därför också bestå. Vi kristdemokrater anser att det är viktigt att sträva efter en god anställningstrygghet för alla anställda. Att ha ett jobb innebär mycket för den enskilde, och det ger människor egenmakt och en känsla av att känna sig behövd och efterfrågad. Det ger en inkomst men också livskvalitet på många olika sätt. När efter denna arbetsmarknadspolitiska debatt om arbetsrätt ska gå till beslut har ledamöterna att ta ställning till ett krav där de rödgröna bildar majoritet med genom att i ett tillkännagivande till regeringen kräva att lex , som bara funnits , ska utredas. I de motioner som tillkännagivandet bygger på krävs till och med att lex ska skrotas, vilket på allvar skulle hota den fria rörligheten i och försvaga utstationerad arbetskrafts rättigheter i . slog 2005 fast att de svenska bygg- och elfackens stridsåtgärder mot det lettiska företaget vid en byggarbetsplats i var för långtgående och stred mot EG-rättens principer om fri rörlighet av arbetskraft. Bland annat slogs fast att utländska företag måste kunna se vilka lägstalöner som finns i gällande kollektivavtal. I domen kan man utläsa att hade gått för långt; de hade inte rätt att vidta stridsåtgärder under rådande omständigheter. hade, visade det sig också, en lagstiftning som måste justeras för att stämma överens med det regelverk som vi beslutat att ha i EU. I har facken en långtgående möjlighet att ta till stridsåtgärder eftersom vi till skillnad från vissa andra länder inte har ett medlingsinstitut med makt att fastställa kollektivavtal. Om fack och arbetsgivare inte kommer överens kan stridsåtgärder användas, men det är en frihet under ansvar som facket måste förvalta på ett klokt sätt. Att företag går omkull på grund av en stridsåtgärd tjänar egentligen ingen på. Därför krävs det ett stort ansvarstagande av alla parter när det gäller de här frågorna. Den svenska modellen vilar på ett ansvarsfullt agerande från båda parter för att det ska fungera, så låt oss arbeta för mer konsensus och mindre konflikter på den svenska arbetsmarknaden. I den alltmer globaliserade värld vi lever i där företag och arbetstillfällen rör sig över gränserna måste vi tillvarata arbetstagarnas behov av goda arbetsvillkor och, naturligtvis, skydd mot social dumpning som vi värnar en flexibel arbetsmarknad. Men först och främst måste vi ha en öppen arbetsmarknad och ett EU där varor och tjänster kan röra sig fritt! Den fria rörligheten är av avgörande betydelse, som vi måste balansera den med de fackliga stridsåtgärder som utgör en grundläggande rättighet för EU:s medborgare. och även EU:s mening är att fri rörlighet kan och ska kombineras med trygga arbetsvillkor. Jag menar att vi i Alliansen och oppositionen till syvende och sist arbetar mot samma mål: att se till att arbetstagare har sjysta arbetsvillkor som vi arbetar för fler och lönsamma företag. Sedan må medlen möjligtvis skilja sig åt oss emellan. I partiledardebatten underströk kravet att det ska finnas en behörig representant också för utländska företag med verksamhet i . Den frågan har varit uppe i fackligt sociala råd, och vi kommer också att behandla frågan vid rikstinget . Som jag tidigare sade väntar vi också på åtgärder från regeringen i frågan. Hur förhåller det sig då med risken för att lönekonkurrens leder till social dumpning? Ja, risken finns förstås, och det är just därför som EU har antagit det så kallade utstationeringsdirektivet som innebär en viss inskränkning i den fria rörligheten. I och med direktivet har EU fastslagit att vi inte får lönedumpa. Vi måste ha det som sägs vara den hårda kärnan. Det betyder att alla EU-medborgare ska ha vissa självklara rättigheter när man åker mellan olika länder för att arbeta. Det gäller löner, semester, arbetsmiljövillkor med mera som andra arbetare med liknande arbeten har i det land man kommer till. Fackliga stridsåtgärder mot utländska arbetsgivare får även vidtas för att få till stånd ett kollektivavtal. Att påstå något annat är vilseledande. Men när det gäller stridsåtgärder får man inte, för att inte strida mot , vidta stridsåtgärderna mot en utländsk arbetsgivare annat än under vissa förutsättningar. Reglerna i direktivet har förts in i det svenska regelverket genom utstationeringslagen. Direktivet anger en lägsta nivå, ett golv, för anställningsvillkoren. Visserligen gick regeringen längre i ett avseende än vad EG-rätten krävde. I lex står nämligen att systemet för fastställande av arbets- och anställningsvillkor i utstationeringssituationer ska vara oberoende av om företaget är etablerat inom eller utanför det europeiska ekonomiska samarbetsområdet, EES. Vi i Alliansen tycker att det inte finns några skäl att ha det på något annat sätt. Jag noterar att krav på att ska agera på EU-nivån har framförts av oppositionen . uttalade sig också i den frågan i sitt yttrande till utrikesutskottet om kommissionens arbetsprogram 2011. De rödgröna har också i arbetsmarknadsutskottet valt att bilda majoritet med i fråga om ratificering av 94. Där vet vi att rättsläget är oklart kring huruvida 94 är förenlig med . Frågan gäller i vilken utsträckning som upphandlande myndigheter kan ställa krav på anställnings- och arbetsvillkor motsvarande inhemsk lag eller kollektivavtal. Dessutom vet vi att det finns en upphandlingsutredning på gång som jobbar med som utredare. Utifrån dessa förutsättningar tycker vi att vi inte ska fatta beslut om det här i utan avvakta de utredningar som pågår både på EU-nivå och i . Jag vill med detta, fru talman, yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande förutom när det gäller reservationen under punkt 2 om kravet på utredning om lex . Jag ställer mig också bakom det särskilda yttrandet under punkt 4 om utstationeringsdirektivet på EU-nivå. I detta anförande instämde och (båda KD). 162 (SD): Jag vill börja med att ställa mig bakom utskottsbetänkandets förslag i sin helhet. är det enda parti som står bakom förslaget i sin helhet. Jag vill härmed göra klart att i förväg inte har talat med de rödgröna på något sätt när det gäller utskottets förslag i punkterna 2, 4 och 6. Vi har heller inte haft några samtal med Alliansen om de övriga 14 punkterna, där vi stöttar Alliansen i utskottets betänkande. Därmed kan ni alla lugnt sitta kvar i var sitt hörn av sandlådan med både hink och spade i behåll utan att riskera bassning av medierna för att ni har lekt med och . Jag kan härmed intyga för medierna att varken Alliansen eller de rödgröna har lånat ut vare sig hink eller spade till . Därmed har den för både Alliansen och de rödgröna viktigaste ambitionen att inte leka med fel lekkamrat uppnåtts. Medierna behåller sin makt över fega och räddhågsna politiker. Allt är i sin ordning, precis som vanligt. Tvärtemot vad som har sagts i den här kammaren vill att ska vara en del av EU:s inre marknad. Vi har absolut inget emot att svenskar åker ut och jobbar i andra länder eller för den delen att EU-medborgare kommer till och jobbar. Jag upprepar det en gång till, för den lögnen har inte bara framförts här i kammaren utan vid upprepade tillfällen. En lögn blir inte sanning bara för att man upprepar den ofta. har absolut inget emot att svenskar åker ut och jobbar i andra länder eller att andra EU-medborgare kommer till och jobbar. Däremot vill vi att svenska lagar, avtal och kollektivavtal ska gälla i såväl för svenska som för utländska arbetstagare. Alliansens företrädare vill ge illusionen av att så redan är fallet, men det stämmer inte med verkligheten. Genom att under punkt 2, 4 och 6 ställa oss på samma sida som de rödgröna ger vi förutsättningarna för att det som Alliansen redan påstår är verklighet framgent ska fungera i verkligheten. 163 (S): Jag vill först lite bemöta den raljerande tonen från . Jag tycker att det förtjänar att påpekas att inte är ett parti som andra. Det är ett parti med rötter i nazismen, och det finns orsaker till att de övriga partierna i den här kammaren inte gör uppgörelser med ett sådant parti, bara så att det står helt klart. Sedan, fru talman, till anförandet. Det är tre punkter i det här betänkandet som jag i första hand har fått ansvar för att uttala mig om. Det är de tidsbegränsade anställningarna, tvåpersonersundantaget i LAS och företrädesrätt till återanställning och inhyrning av arbetskraft. Jag hade också tänkt göra en liten sammanfattning av konsekvenserna av de här förslagen och det arbetsrättsliga betänkande som vi har att diskutera . Men först ska jag unna mig att ta upp ett par highlights från den tidigare debatten och bara kommentera dem lite hastigt. från sade i ett tidigare replikskifte med : Det spelar väl ingen roll vilka avtal det är som gäller i . Argumenterar man på den nivån blir det så klart en väldigt märklig debatt. Då visar man inte bara i någon mening sin okunskap om vad debatten handlar om utan också en nonchalans eftersom man inte sätter sig in i konsekvenserna och detaljerna i fråga om de betänkanden som man är satt att diskutera. Likadant är det med . Hon säger att det egentligen inte spelar någon roll vilka löner folk har som arbetar i det här landet. Man kan visst jobba för lettiska löner, som ett exempel, på svenska arbetsplatser. Det är en mycket märklig inställning. Med den går man faktiskt längre än den moderatledda regeringen gör i sin politik. Men på något sätt säger man väl det som hjärtat är fullt av, men partistrategerna kanske i normala fall försöker få företrädarna att inte säga det. Detta är ändå intressanta delar i en sådan här debatt. Och det här är vad som gör att det alltid är intressantare att följa en debatt än att till exempel bara läsa någon artikel. I en artikel har man kanske fått möjlighet att tänka efter innan man säger någonting. När det slipper ut sådana här grodor i debatten avslöjar man lite sina verkliga avsikter, och det tror jag är bra för demokratin. Då ska jag gå till de tre punkter som jag i första hand ska belysa i det här betänkandet. Det gäller de tidsbegränsade anställningarna. har vi en situation där man i princip kan stapla de här anställningarna på varandra precis hur mycket som helst. Det har skapat en situation där otryggheten på arbetsmarknaden ökar dramatiskt och där den anställdes situation blir väldigt svår. Arbetslöshet är allvarligt. Men, fru talman, lösningen kan aldrig vara att öppna för otrygga anställningsförhållanden och använda det som någon sorts medel för att lösa ett annat samhällsproblem. Man skapar bara nya. Vi socialdemokrater vill i stället göra det lättare att få fast anställning. Vi vill lagstifta så att inte olika visstidsanställningar kan staplas på varandra . De som drabbas av det här är framför allt ungdomar, kvinnor och utlandsfödda. De är överrepresenterade bland dem som har visstidsanställningar. Många av dem hamnar i en situation då visstidsanställningarna år bara staplas på varandra, och det ges inga möjligheter till tillsvidareanställning. Tidsbegränsad anställning innebär också ett sämre försäkringsskydd vid sjukdom, utöver alla de försämringar som den här regeringen står för i övrigt när det gäller att låta de sjuka och arbetslösa betala för den orättfärdiga politik som den moderatledda regeringen står för. Vi är starkt kritiska till de förändringar i reglerna för visstidsanställningar som regeringen har genomfört. Vi menar att det öppnar för missbruk av tidsbegränsade anställningar. Det är viktigt att peka på det gjorde även i sitt inlägg att detta är en uppfattning som faktiskt delas av EU och , som uttalar stark kritik mot regeringen för sitt sätt att hantera det här med visstidsanställningar. Tvåpersonersundantaget i LAS finns också med i det här betänkandet. Det har givit en möjlighet för arbetsgivare att godtyckligt göra sig av med anställda utan sakliga skäl. Genom den här ändringen av lagen om anställningsskyddet har det blivit möjligt för en arbetsgivare med högst tio anställda att ensidigt undanta två anställda från turordningen. Två anställda i ett företag med tio är en oerhört stort andel av de anställda. Det innebär att otryggheten i de här företagen, om den här möjligheten används, blir näst intill total. Man kan bara tänka sig hur det är om det är färre än tio anställda. Då har man egentligen helt och hållet tagit bort anställningsskyddet från de företagen. Arbetsgivarens beslut kan i normalfallet inte heller prövas rättsligt. Att den anställde fråntas den här rättigheten till en rättslig prövning av arbetsgivarens ensidiga beslut innebär ytterligare en förstärkning av arbetsgivarens ställning på bekostnad av den anställdes rättstrygghet. Det finns ett stort utrymme för arbetsgivarens godtycke, och de anställda upplever sig rättslösa. Det finns en rapport från som visar att den här undantagsregeln inte har lett till fler nyanställningar i små företag, om man nu hade trott det. Den här regeln, som bara skapar rättsotrygghet och otrygghet, har då inte heller lett till det som var orsaken till att man skulle införa den. Däremot har det drabbat många, bland annat kvinnor, småbarnsföräldrar och gravida kvinnor som har blivit av med arbetet med anledning av den här möjligheten att på ett godtyckligt sätt säga upp folk. En orsak till att den här regeln än så länge inte har fått så stort genomslag som den skulle ha kunnat få är att det har varit relativt enkelt för arbetsgivare att göra lokala överenskommelser med facket om avtalsturlistor. Men bara att möjligheten finns är i sig ett problem på arbetsmarknaden. Det skapar tystnad, det skapar försiktighet och det skapar svårigheter för de fackliga organisationerna att få folk att engagera sig fackligt, eftersom man vet att ens anställningsskydd inte är garanterat på ett litet företag. Det här är saker som helt och hållet förändrar balansen på den svenska arbetsmarknaden, och rätten att göra undantag i turordningen i företag med högst tio anställda måste avskaffas av dessa skäl. Den tredje punkten är företrädesrätt, återanställning och inhyrning av arbetskraft. Ska det finnas ett anställningsskydd är företrädesrätten en bärande del i det anställningsskyddet. Pillar man på återanställningsrätten skulle man egentligen lika gärna kunna ta bort lagen om anställningsskydd. Det som är viktigt att komma ihåg i detta är att arbetsgivaren har makten att definiera arbetsbristen. Finns det då inte en återanställningsrätt kan man alltså följa lagen om anställningsskydd fullt ut inga bekymmer. Man bestämmer att det är arbetsbrist, man säger upp enligt lagen såsom den föreskriver, men sedan återanställer man någon annan. Då har man rundat anställningsskyddet. Vad som förekommer är att det finns en möjlighet för oseriösa arbetsgivare att använda bemanningsföretag för att gå runt reglerna om företrädesrätt och återanställning. Detta leder till ökat godtycke och ökad otrygghet i arbetslivet, och precis som de andra punkterna är det i det här fallet en ändring av maktbalansen till den anställdes nackdel och till arbetsgivarnas fördel. Vi socialdemokrater anser att företrädesrätten till återanställning inte får sättas ur spel när arbetsgivare hyr in personal från bemanningsföretag, och vi vill att lagstiftningen ska ändras för att öka de anställdas och deras fackliga organisationers inflytande när bemanningsföretag anlitas. Sedan har vi konsekvenserna och en sammanfattning av de här olika punkterna. Konsekvensen av den moderatledda regeringens arbetsmarknadspolitik är att det är orättvist, otryggt, ojämställt och ojämlikt. Så kan man sammanfatta konsekvenserna av alla de här punkterna sammantaget. Och detta är bara några delar av den moderata arbetsmarknadspolitiken som vi har tagit upp när man har försökt att sätta anställningsskyddet ur spel. Kombinerar vi det med det som har varit en av huvuddebatterna här, lex , alltså hur man utsätter svenska företag för en osjyst konkurrens, hur man utsätter svenska löntagare för ett lönedumpningsrace, ett race mot botten, med en försämrad arbetslöshetsförsäkring och tar alla de här olika delarna av den moderata arbetsmarknadspolitiken sammantaget inser man att svensk arbetsmarknad befinner sig i ett kritiskt skede. med moderat arbetsmarknadspolitik är någonting som vi skulle ha ansett som fullständigt orimligt faktiskt en verklighet på svensk arbetsmarknad. Vi hittar folk som jobbar för nästan ingenting, bara några enstaka kronor . De kanske har . De kanske jobbar väldigt långa arbetsdagar. De har inget skydd. De har inga möjligheter att vända sig till någon för att få hjälp. De har ingen möjlighet att få sina rättigheter tillgodosedda. Maktbalansen på den svenska arbetsmarknaden har förflyttats på ett sätt som bara kommer att leda utför, vidare i ett eländesrace. Det här kommer sakta men säkert naturligtvis att kräva sin tribut, både bland seriösa svenska företag och bland svenska löntagare, och kommer att sluta med förskräckelse om vi inte ser till att hantera det. Det är oerhört viktigt att hålla i minnet att detta inte i första hand är ett EU-problem eller ett problem som kommer från eller att det är någon annan som har skapat dessa olyckor. Det här är ett svenskt, inhemskt problem ett problem som kommer av att den moderatledda regeringen och dess arbetsmarknadspolitik på ett oerhört konsekvent sätt vill skapa en låglönearbetsmarknad. På ett oerhört konsekvent sätt vill man sätta de anställda och deras organisationer åt sidan för att förändra maktbalansen på den svenska arbetsmarknaden för att därigenom driva igenom sin vision av samhället, där man har satt rättvisan ur spel, jämlikheten ur spel och jämställdheten ur spel. Man får inte glömma att det är de här konsekvenserna vi sammantaget hittar. Med anledning av detta vill jag yrka bifall till punkterna 2, 4 och 6 i förslaget i betänkandet och även till reservation 8. 164 (SD) replik: klagade på att jag hade en något raljerande ton. är det slutraljerat. anklagade mig och mitt parti för att ha rötter i nazismen. Jag har några frågor och några påståenden till . instiftades av bland annat Socialdemokraterna och var en förebild för nazismens motsvarighet i .