prot · GZ0945 · 2011-12-09 00:00:00 — Hur ska vi minska den, och var kommer den kostnaden? Vi vet genom mycket omfattande internationell forskning att tyngden för höga skatter läggs på tjänstesektorn där man kan byta till eget arbete eller byta till arbeten som sker i den informella eller till och med i den svarta ekonomin. Vi vet att har haft en undersysselsättning i service- och tjänstesektorn på någonstans runt ett par hundra tusen personer jämfört med likartade länder. Detta har vi nu börjat åtgärda. Vi har fortfarande världens största och mest välfungerande sociala omsorgssektor. Vi har fortfarande relativt höga skatter, även om det är många som skulle behöva höja sina eftersom de har så stora underskott. Men vi har gjort lättnader för fler i arbete genom förändringar som gör att det blir enklare för ekonomin att bära de höga välfärdsutgifterna och de höga skatterna. Det som då är så frapperande är att Socialdemokraterna säger nej till allt detta RUT-avdrag, ROT-avdrag, arbetsgivaravgifter för ungdomar, tjänstemoms som gör att det blir lättare att klara en bra välfärdsstat med relativt höga skatter utan att trycka ut tjänstejobben. Där säger konsekvent nej på punkt efter punkt. Det är det som är denna oförmåga att se sin samtid och hur människor i storstäder upplever detta hur viktigt det är att man faktiskt kan sätta sig i en bil och åka till ett arbete, att man kan vara med och bidra i arbetslivet och klara av sin roll i familjen. Socialdemokraternas konstanta angrepp mot de lättnader som gör att vi skapar jobb är för mig obegripliga. Låt mig göra ett konstaterande. hör vi från Socialdemokraterna att tjänstemomsen inte kommer att fungera. Det vet vi inte än eftersom vi inte har infört den. Men vi hörde samma argumentation om RUT- och ROT-avdragen som inte skulle ge några jobb och som inte skulle betyda att några människor fick arbete. Vi ser att denna sektor har vuxit . har vi kunnat konstatera att det är fler än vi räknade med som utnyttjar systemen. Då är det rätt uppenbart att det också påverkar attityderna. I framhåller man att det är en högst påtaglig förskjutning i allmänhetens attityder till svartarbete. Det är färre som anser att det är acceptabelt. Jag vill att ska vara . ska inte vara . ska inte vara . ska vara ett land där man betalar sina skatter och får bra välfärd tillbaka. Men då måste vi också ha ett skattesystem som låter människor klara sin vardag. 64 (S): Jag instämmer i att vi borde fokusera vårt arbete på att minska svartarbetet. Problemet är att det inte är där som fokus läggs, och RUT-avdraget leder inte till att minska just detta. Jag instämmer också i att en av politikens funktioner och kanske viktigaste delar är att förstå och uppleva verkligheten, särskilt den i storstäderna. Jag är själv stockholmare och både född och uppvuxen i detta län, så jag vet precis hur det är att vara både småbarnsförälder och att jobba mycket och vilka problem man har för att få vardagen att fungera och för att få yrkeslivet och det jämställda familjelivet att gå ihop. Men det blir ändå vissa problem i det system som vi har med RUT-avdraget. Ministern hänvisar i sitt skriftliga svar till att RUT-avdraget är en viktig del i regeringens ambition att skapa fler arbetstillfällen. Om det vore så att det är den enda ambition man har och dessutom förstår och upplever den verklighet som många människor lever i vore väl det rimliga att man riktade avdraget, eller låt mig kalla det bidraget eftersom det faktiskt är det som är, också till dem som har de största behoven. Men det är inte så . Bidraget går de facto till dem som tjänar allra mest. När man tittar på siffrorna kan man konstatera att det faktiskt, föga förvånande, är så att de som nyttjar detta bidrag mest också är de som har de högsta inkomsterna. De äldre har dessutom hamnat i kläm i många borgerligt styrda kommuner där man har tagit bort och den hjälp som har getts och bara hänvisar till RUT-avdraget. Om de äldre behöver hjälp hemma för att kroppen inte längre klarar av att sköta hushållet hänvisar man till RUT-avdraget i stället för att de äldre ska få en biståndsbedömd hemtjänst som de egentligen borde ha rätt till. Men man skulle kunna rikta stödet till de äldre och till barnfamiljerna barnfamiljerna har helt klart de största problemen och de största svårigheterna att få livet att fungera i en pressad arbetssituation som dessutom ofta har en sämre ekonomi. Det skulle ge ett mycket bättre utfall om man riktade sig till just de grupper som har behovet. Det skulle också helt klart ge en mycket bättre utjämnande effekt. Det är tydligt att RUT-avdraget för de allra flesta svenskar spelar en ganska liten roll. Men det är hushåll med inkomster som utnyttjar det. För andra hushåll kan det handla om att man använder det om man anlitar flytthjälp eller behöver hjälp med städning, storstädning eller fönsterputs . Det var tjänster som redan innan RUT-avdraget infördes utnyttjades av många hushåll. Hela effekten av RUT-avdraget gör att det missriktas och gynnar de rika hushållen som redan tidigare faktiskt har de ekonomiska möjligheterna att betala för detta. Det blir alltså en ojämlik fördelningspolitisk insats när vi gör hushåll som tjänar mycket till nya bidragstagare, och det är helt enligt den politik som företräder. 65 Finansminister (M): Jag vill tacka för hennes analys av storstäderna. När Socialdemokraterna på detta sätt inte förmår att se hur arbets- och levnadsvillkoren är där flertalet människor bor blundar de för problem. Jag vill tacka för det därför att det är en viktig förutsättning för att man inte ska göra någonting åt dessa problem. Det vill jag särskilt tacka för eftersom det lägger grunden för att Socialdemokraterna inte kommer tillbaka som något brett parti i storstäderna. Det tycker jag är en utmärkt utgångspunkt. Fortsätt på det sättet! , , tjänstemoms och ungdomsarbetslöshet det är 23 miljarder i skattelättnader för servicesektorn som Socialdemokraterna vill ta bort. Det är , och så säger man att det ska kompenseras med riktade åtgärder. Vi gjorde ett räkneexempel på ett restaurangföretag med 20 anställda varav 10 var i den ålder detta handlar om. Jag tror att skattebelastningen för Socialdemokraternas förslag låg på i storleksordningen 23 miljoner, och den riktade lättnaden låg på maximalt . Jag har lite svårt att se hur detta kan kompensera för den skattechock som Socialdemokraterna tänker sig att de ska lägga på service och de sektorer där många unga människor jobbar. Här är Socialdemokraternas politik på höjden av sin obegriplighet. Vi har haft en debatt med om ungdomsarbetslösheten, där vi har sagt att vi inte är beredda att avvika ifrån kollektivavtal eller arbetsrätt. I stället gör vi dessa andra saker , och ungdomsarbetsgivaravgifter så att det ändå ska komma till ingångsjobb i tjänstesektorn. Socialdemokraterna slår till med två slutsatser. Å ena sidan ska vi skärpa arbetsrätten lägga på mer bördor på regleringarna för företagen, minska möjligheterna till korttidskontrakt och ha mer av heltidsrättigheter och arbetstidskontroll. Å andra sidan ska vi lägga på 23 miljarder i skattebörda. Det är helt obegripligt hur denna politik inte skulle kunna leda till ännu större problem med undersysselsättning bland unga människor. Det är en politik som närmast ser ut som att man jobbat fram den för att den ska ha effekten att ungdomsarbetslösheten ska öka. Socialdemokraterna har inte den insikt om hur verkligheten i storstadsområdena ser ut som krävs för att förstå att om man ska förena önskan att göra egen karriär, vara en del av samhället, sätta sig i bilen och åka till jobbet, uppfylla de önskemål och drömmar man har som förälder och partner måste livet kunna fungera. Socialdemokraterna kan inte ta till sig att verkligheten har ändrats. Det är naturligtvis ur mitt perspektiv bara en fördel. 66 (S): Det sista vi socialdemokrater gör är att blunda. Vi blundar inte för de problem som finns vare sig i våra storstäder eller för den delen i övriga . Vi har en tilltagande barnfattigdom. För de allra fattigaste familjerna framstår snarare som ett hån. Det är de mest basala behoven de måste ha hjälp med, men här är regeringen passiv. Hemhjälpen för de äldre fungerar dåligt i massvis av kommuner. I en del borgerliga kommuner har man till och med avvecklat hemhjälpen och hänvisar cyniskt de gamla till att skaffa sig hemtjänst med RUT-avdrag. Förskolornas öppettider har snävats in som oregelbundna arbetstider har blivit allt vanligare i arbetslivet. Skolornas fritidsverksamhet har skurits ned. Jäktade småbarnsföräldrar tvingas i onödan gå ned i arbetstid därför att förskolan inte är anpassad efter deras behov. För den regering som verkligen vill underlätta vardagen för alla familjer finns det åtskilligt att uträtta. Det förutsätter dock att man koncentrerar sig på insatser som alla har nytta av i stället för att skänka bort skattepengar till hushåll som redan har det gott ställt. Häri ligger problemet, ! Jag ber att få tacka för denna debatt, och jag vill också passa på att tillönska ministern en god jul och ett gott nytt år. 67 Finansminister (M): Det är inte uppenbart att Socialdemokraterna blundar när de utformar sin politik. Det är nästan så att man har känslan att mikroskopet eller förstoringsglaset har varit framme. Den precision man riktar åtgärderna mot ungdomar och servicesektorn med är nämligen frapperande. Kombinationen av , , ungdomsarbetsgivaravgifter, nya arbetsrättsliga lagstiftningar och nya krav på arbetsgivarna det går ju inte att tänka sig någon annan slutsats än att det leder till att det blir färre jobb i restauranger i servicesektorn och att fler unga människor stängs ute från arbetsmarknaden. Där kan man inte säga att Socialdemokraterna blundar; där är det precision. Blundar gör man däremot för det moderna samhällets villkor. Vi vill ha en välfärdsstat. Vi vill ha höga utgifter för att trygga människors framtid och för att vi också ska ha trygghetssystem under omställning. Då behöver vi ha relativt höga skatter i det här landet. Antingen väljer vi att blunda för att höga skatter driver ut servicejobb i antingen den formella sektorn, eget arbete eller svart sektor, eller också försöker vi göra någonting åt det. Socialdemokraterna blundar för villkoren i den moderna storstadsbaserade välfärdsstaten och vanliga människors vardag. Det är naturligtvis besvärligt för Socialdemokraterna och någonting man kan förstå lägger grunden till att människor inte upplever att Socialdemokraterna ser deras tillvaro. Därmed är det inte sagt att jag vill avstå från att önska en god jul och ett gott nytt år. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2011/12:154 om upphandling av lätt torped 68 Försvarsminister (M): har frågat mig om jag avser att regeringen ska frångå den av beslutade materielförsörjningsstrategin och hoppa över steg ett om att i första hand vidmakthålla och uppgradera. och jag debatterade torpedfrågan . Som jag då redogjorde för hemställde Försvarsmakten om att få beställa utveckling av torped 45D som ersättare till torped 45. Avsikten var att påbörja utvecklingen av en ny torped hos nuvarande leverantör. har fastslagit nya principer för materielförsörjning med mindre fokus på nyutveckling, för att på så sätt öka effektiviteten vid anskaffning av nya materielsystem. Försvarsmakten återtog sin hemställan om utveckling av torped 45D. I samma ärende hemställde man i stället om att få anskaffa ny lätt torped för att ersätta den som används. Regeringen bemyndigade Försvarsmakten att få ersätta torped 45 förbehållet beslut om budgetpropositionen , ett beslut som togs . Därmed var alla av riksdag och regering nödvändiga beslut fattade för att en upphandling skulle kunna påbörjas. Som en del i sin beredning av ärendet valde att hemställa om undantag enligt 15 kap. 22 § lagen om offentlig upphandling. Hemställan omfattar flera materielfrågor kopplade till undervattensområdet, varav ersättning av lätt ubåtsjakttorped är en mindre del. har genomfört en marknadsanalys i syfte att undersöka tillgången hos de möjliga leverantörer som kan tillgodose Försvarsmaktens behov gällande ubåtsjakttorped. Materielanskaffningen ska alltid utgå från Försvarsmaktens operativa behov. Inför varje större materielanskaffning sker inom en grundlig analys av ärendet. Regeringen avser att följa materielförsörjningsstrategin, så även i detta fall. 69 (S): Jag får tacka försvarsministern så mycket för svaret. Försvarsministern har i sitt svar redogjort för sin syn på delar av historien kring torped 45. Jag skulle dock uppskatta om försvarsministern valde att svara på min fråga huruvida regeringen väljer att hoppa över steg ett i materielförsörjningsstrategin om att vidmakthålla och uppgradera materiel före nyanskaffning på öppna marknaden. Man håller ju uppenbarligen fast vid beslutet att konkurrensutsätta upphandlingen och försöka köpa från hyllan. Historien om torpeden börjar bli lång och segdragen. Jag har tidigare genom frågor och en interpellation till försvarsministern efterfrågat handling från regeringens sida, eftersom en utdragen process för anskaffning riskerar att leda till förmågeglapp på tiotals år och därmed också äventyra den svenska undervattensförmågan och Försvarsmaktens möjligheter att upprätthålla integritet i . Därtill kommer risk för kompetensflykt inom svensk försvarsindustri och i förlängningen också stora fördyringar, eftersom inget känt utländskt företag har torpeder på hyllan som passar svenska geografiska förhållanden. Skulle FMV tvingas till ett sådant köp skulle det i sin tur innebära betydligt större systempåverkan än vad som blir fallet med en direktupphandlad svensk torped. Torped 45 är en del i ett mycket komplicerat och omfattande system som innehåller både hårda tekniska komponenter i form av sonarer, lednings- och torpedsystem, torpedanpassning, tuber och kommunikationssystem och mjuka komponenter som taktik, regementen, dokumentation, utbildning, erfarenhet, systemsäkerhet och logistik. Tvingas man till nyanskaffning från hyllan påverkas detta komplicerade system i en omfattande grad. Det leder till att Försvarsmaktens operativa behov inte blir tillgodosedda och till stora fördyringar i form av ombyggnads- och integrationskostnader och förlorad kompetens. Det var just sådana effekter som man ville undvika med den nya materielförsörjningsstrategin. En direktupphandling av svensktillverkad torped är att ses som ett vidmakthållande och en uppgradering av den äldre torped 45. Det skulle spara pengar för de svenska skattebetalarna och, som sagt, ge betydligt mindre systempåverkan på det svenska ubåtsförsvaret. Med en sådan upphandling skulle man också kunna undvika den långa tidsutdräkt som en konkurrensutsättning av torpeden skulle ge. Det vore också helt i linje med regeringens strategi för materielanskaffning. När försvarsministern i sitt svar säger att regeringen avser att följa materielförsörjningsstrategin även i det här fallet nämner han inte vilken del av strategin han avser att följa. Jag ser fram emot att försvarsministern här i kammaren utvecklar detta. Jag vill att han passar på att berätta för oss vad den nämnda marknadsanalysen har resulterat i. Och sist men inte minst är vi intresserade av att höra om har fått något svar från de svenska tillverkarna på sin hemställan från om att få göra en direktupphandling av torped 45, och i så fall vad svaret blev. 70 Försvarsminister (M): Då ska jag vara väldigt konkret i mitt svar på interpellationens fråga. Interpellanten frågar om vi ska hoppa över steg ett, att i första hand vidmakthålla och uppgradera. Försvarsmaterielförsörjningsstrategin är en helhet som innehåller olika delmoment, en trappa av åtgärder som man prövar steg för steg. Det som tar upp som ett förslag är prövat. Torped 45 bedöms inte gå att vidmakthålla eller uppgradera, enligt FMV, utan den kräver en nyutveckling. Frågan är alltså prövad och avdömd av Försvarsmakten och FMV. Det som riksdag och regering har sagt, som också har prövat frågan, är att torped 45 ska ersättas. FMV har tillbaka arbetat med detta. Man har gjort en RFI, request for information. Man har inventerat marknaden. Och, och det är svaret på en annan av de frågor som ställde, det finns fler än en leverantör som har visat intresse för att delta i en sådan upphandling. FMV har tillsammans med Försvarsmakten möjlighet att genomföra upphandling. Regeringen har beslutat i budgetpropositionen. har sedan i sin tur beslutat om detta i budgetpropositionen. Därmed, som jag redovisade , var de nödvändiga besluten fattade. Därefter kom FMV in med en begäran om att rikta upphandlingen. Men så länge inget annat är meddelat gäller beslut fattade av regering och riksdag. FMV har heller inte varit passivt, utan man har gjort denna RFI. Jag tror att det var det som , om jag uppfattade det rätt, kallade för en marknadsundersökning. Regeringen har agerat proaktivt. Vi fattade ett regeringsbeslut riktat till Försvarsmakten redan innan hade behandlat budgetpropositionen, dock givetvis med förbehåll för att och kollegerna i utskott och kammare skulle ställa sig positiva under riksdagsbehandlingen. Beredningen pågår av det konkreta ärende som frågar om. Men FMV:s arbete är alltså inlett. Det har inte funnits någon anledning att avvakta andra besked, utan gällande beslut gäller tills annat meddelas. Jag vill dock påpeka några saker gällande interpellation. handlar det om varför vi inte vidmakthåller och uppgraderar och riktar oss till en särskild leverantör. Förra interpellationen handlade om något annat. Då tyckte att vi skulle låta FMV direktupphandla en ny torped från samma leverantör. Det är det som interpellationerna egentligen handlar om, inte materielförsörjningsstrategin, inte torpeder utan om en leverantör. är i den här interpellationen för den nya materielförsörjningsstrategin och försöker använda den för att gå i den riktning som hon själv vill. I den tidigare interpellationen var emot den nya materielförsörjningsstrategin och ville frångå den för att kunna gå i den riktning som hon själv vill göra. Socialdemokraterna är också i sin budgetmotion kritiska till den nya materielförsörjningsstrategin, som nu vill använda för att gå i sin riktning. I praktiken och i verkligheten har Socialdemokraterna varit emot snart sagt varje upphandling av större karaktär i enlighet med den nya materielförsörjningsstrategin, som för övrigt en gång i världen formulerades av sittandes på . Vad är det egentligen som gäller, ? Är ni för eller är ni emot? Vi försöker tillämpa strategin på ett rationellt sätt, steg för steg. Förra gången påstod gång på gång och byggde sin argumentation på att det skulle ha kommit två hemställanden från FMV. Jag sade redan då att det bara var en. Likväl hängdes argumentationen upp på just detta påstående. 71 (S): Det är intressant att försvarsministern tar upp vår förra interpellationsdebatt. Jag kom själv att tänka på den när jag läste svaret här, för i den debatten gav försvarsministern mig beskedet att det här var ett högt prioriterat ärende på Försvarsdepartementet. Han tyckte vid det tillfället att jag var väldigt tidigt ute, att jag skyndade på för mycket och hade för bråttom. har det gått sedan FMV gjorde sin hemställan, och fortfarande får vi beskedet att beredning pågår. Vi undrar naturligtvis vad det här kommer att resultera i. Det vore bra om försvarsministern engagerade sig i själva konsekvenserna av hur materielförsörjningsstrategin tillämpas i det här fallet, för det handlar om risk för stora fördröjningar, kompetensflykt och stor systempåverkan på ubåtsförsvaret. Jag tycker att han borde välkomna engagemanget från Socialdemokraternas sida för att försöka lösa de knutar som tydligen har uppstått på Försvarsdepartementet när det gäller upphandlingen av torped 45. 72 Försvarsminister (M): Ja, det är precis så som säger, att det här är ett väldigt viktigt ärende. Det är högt prioriterat och det är också komplext. Det är på grund av komplexiteten och precis de konsekvenser som jag tycker att på ett bra sätt utvecklade både i den här och i den tidigare interpellationsdebatten som det tar tid att tränga in i alla de olika aspekterna. Jag vill också be kammaren att notera att efter att FMV:s hemställan kom in till stod i denna talarstol och sade att nu är det bråttom. En förväntad beredningstid i ett komplext ärende var för mycket, tyckte då. Jag tycker också att det finns anledning att gå tillbaka till vår tidigare interpellationsdebatt, därför att där utvecklade vi en hel del, , om den svenska kompetensen och varför detta är ett väldigt viktigt svenskt kompetensområde. och jag delar helt synen när det gäller undervattensteknik, Gripenteknologi och ett antal andra områden där vi har en väldigt speciell och högtstående svensk kunskap, vilket inte utesluter att det också finns andra som har kunskap. Vi utvecklade där en del av de delar som är speciella i , speciella men kanske inte nödvändigtvis helt exklusiva, till exempel placerande förmåga, förmåga i bräckta och grunda vatten, lägre hastigheter som möjliggör bekämpning av mindre mål och trålstyrning av torpeder, vilket ger möjligheter att styra in men också att styra bort om man vill avbryta efter ett felaktigt beslut om avfyrning. Vi pekade tillsammans på ett antal punkter där har en speciell kompetens. noterade vi att det möjligen kunde ske en viss omriktning i andra länder, därför att vi har varit väldigt ensamma vad gäller till exempel bräckvattenkompetens, men möjligen finns kompetens på andra områden. Det som har hänt är också att FMV har genomfört en RFI, och det har pekats på att det eventuellt finns flera möjliga aktörer som har intresse. Hur frågan slutgiltigt hanteras får vi återkomma till i diskussionen, och jag. Det är jag helt övertygad om. Men det här går ju tillbaka till någonting annat mycket större och viktigare. Det jag tror att och jag kommer att finna samsyn om är att i inriktningspropositionen för försvaret 2009 slogs vikten av att vidmakthålla undervattensförmågan fast. En del av förmågan är den lättare torpeden. Men vi har också gjort en lång rad andra saker som styrker detta, till exempel beslutet om att utveckla och anskaffa nästa generations ubåt, halvtidsmodifiering av och ett antal andra delbeslut som ingår i en helhet vad gäller undervattensförmågan. Det är uppenbart att torped 45 behöver ersättas. Enligt FMV kan den inte vidmakthållas eftersom torpedens teknologi är så pass föråldrad. De politiska beslut som behövdes togs med regerings- och riksdagsbesluten om budgetpropositionen . Därefter har FMV kunnat påbörja upphandlingsarbetet. Jag är helt överens med om vikten av denna fråga. Jag vill dock peka på att få saker är så komplexa och ingår i sådana helheter, ett system av system för att ge oss undervattensförmåga, som detta. Därmed krävs också en noggrann och bred beredning. 73 (S): Det är synd att försvarsministern gör detta till en definitionsfråga om vidmakthållande eller nyanskaffning. Han beskriver att det är ett komplext system där torpeden ska passa in. Den ska bestycka Visbykorvetter och helikoptrar. Den kompetens som krävs för upprätthållande av service av detta krävs också för att upprätthålla förmågan på de tyngre torpederna som ska bestycka ubåtarna. Detta är riktigt. Därför borde man kanske använda sitt politiska mandat och politiken för att säga att detta är en del av ett system och skulle kunna betraktas som ett vidmakthållande, en uppgradering. Det är intressant med de andra aktörerna i marknadsanalysen ett ord som försvarsministern själv använde i svaret till mig och vad det har resulterat i. Om jag är rätt underrättad, vilket jag kanske inte är eftersom det inte är offentliga handlingar, är det företag som varit intresserat italienskt. Förra gången vi prövade italienska torpeder i svenska farvatten slutade det med att de jagade våra egna torpedbåtar. Det ska vi väl inte upprepa, hoppas jag.