prot · GY09118 · 2011-06-17 00:00:00 — Det gäller inte bara därför att det är vinter, men det blir extra problematiskt när det är vinter. Just av den anledningen har fått uppdraget, som jag nämnde inledningsvis, att se över hur vi kan öka kapaciteten och få mer robusthet i systemet. Där gäller det att noga titta både på hur arbetspendling för resenärer till arbete och studier går i stråk och, inte minst, på hur godstransporterna går. kan vi tänka att det var bra att fanns under de dagar som det inte gick att ta sig fram på Norra stambanan, för då kunde man åtminstone åtgärda situationen. Det är osäkert vad som händer med det brev och den förfrågan som har kommit in till departementet. Det kan vara bra att veta att innevarande avtal gäller till . Min egen avsikt är det har kommit en ny vd, och det finns ett engagerat näringsliv att åka upp för att titta och åka med banan men också för att fortsätta diskussionerna. Jag känner till att det var ett möte jag tror att det var där inte minst själv samlades tillsammans med näringsliv. nämnde också dem som finns när det gäller trätransporter eller den så kallade stålpendeln och inte minst miljöbränslet. Det handlar om att se: På vilket sätt kan vi använda den bana som finns, och vilka resurser krävs? Det är riktigt att det händer väldigt mycket när det gäller att allt inte behöver vara alternativet el för att ta sig fram. Men vi kan ta de här banorna och de här sträckningarna, kanske inte minst mellan och eller . Det handlar ju mycket om bärigheten också för att få de här tunga transporterna att fungera. , innan den nationella planen fastställdes, fanns det en hel del diskussioner gemensamt om hur man skulle titta på medfinansiering. Av någon anledning fullföljdes inte det helt. Det är klart att det kan finnas diskussioner om att all infrastruktur ska vara ett statligt ansvar. är spännande och intressant i sig ändå. För den drivs i en annan form när det gäller förvaltning. Där har vi som förvaltar och utvecklar banan. Medan godset körs av fristående transportörer har vi Turism som trafikerar inte minst på turismsidan. Jag tror ändå att det är viktigt att få fram: Vilka banor har vi ? Hur fungerar de? Hur fungerar stråket? Vilka alternativ behöver vi ha för att minska sårbarheten? I en sådan diskussion kan vi också ta med oss det som diskuteras inte minst utifrån aspekter som SCA och har framfört. Men det är väl också någonting som jag tycker känns angeläget att ha med i den fortsatta diskussionen inför kommande avtal. Vad ska vara viktigt? Vad känns angeläget för regionen? Det handlar om att vi har med det i den diskussionen. 92 (S): Mer och mer hamnar på regionerna när det gäller att prioritera. Det här är en sammanhållen länk som går från nordligaste och nästan hela vägen söderut. Vi kommer väldigt långt. Då krävs det, tycker jag med flera, att staten är med och tar sitt ansvar. Man behöver inlemma det här i den nationella planen för att faktiskt ta till vara de möjligheter som den här banan kan ge. Det är nämligen möjligt att med mindre åtgärder göra hela till en integrerad del av det sammanhållna svenska järnvägssystemet. Det tror jag är viktigt att vi har med oss. De viktigaste utvecklingsbehoven framgår tydligt av . Beträffande omledningsmöjligheter och stopp på stambanan har delvis nyttjats . Det är framför allt ståltåget från som har kunnat gå via , och . Senast gick det över , och . Däremot gör den bärighetsbrist som framför allt finns norr om att det inte är möjligt att nyttja den där. Och eftersom tvärbanorna, som infrastrukturministern själv nämnde, till exempel JörnArvidsjaur, om möjligt är i ännu sämre skick och inte går att nyttja över huvud taget måste man i så fall backa tillbaka hela vägen och börja om på nytt. Eller så blir det helt stopp. Det känns inte riktigt som att vi är betjänta av att ha en sådan skör tråd. I det värsta scenariot, med ett brott på Norra stambanan ovanför eller , blir det ju omlastning till lastbil vidare till omlastning till båt eller lastbil hela vägen. Det är en situation som jag inte tror att någon av oss vill ha. Det gör inte heller att infrastrukturen känns säker. Det gör att företag avskräcks lite grann från att göra nödvändiga satsningar. Ett nytt trafikledningssystem behövs för att man ska kunna öka kapaciteten och för att man ska kunna anpassa sig till en ny teknik. Vi kan vara glada över att det är som har fått ta hela skiten med att prova ut det här nya fantastiska ledningssystemet, som man ändå kör med ute i . Jag vet inte riktigt vad det är som har gjort att det inte riktigt har fungerat på . Vi får vackert hoppas att det kommer i gång snart, för tilltron till det systemet börjar få sig en allvarlig törn. Men jag har en förhoppning om att de ska få till det där. I sitt svar hänvisar infrastrukturministern till att har sökt förlängning av nuvarande avtal och att överläggningar kommer att ske . Det är då extra viktigt att de faller väl ut. Jag hoppas att kan ge en inblick i regeringens ingång i de förhandlingarna. 93 Statsrådet (M): När det gäller ingången i de förhandlingarna kan jag säga att detta brev skickades . Sedan har det landat hos oss. Vi vet att det har inkommit. Vi måste åtminstone hinna öppna brevet innan jag talar om vilken ingång det är. Men som jag sade inledningsvis till handlar det om att ta med hela aspekten när det gäller godsstråken. Hur ser situationen ut i ? Var har vi våra råvaror? Hur ser transportstråken ut? Däri ligger en stor del av den kapacitetsutredning som håller på med. Staten ska vara med och ta ansvar, säger . har väl varit ett litet skötebarn till och från . Det var inte så lätt att få till det där avtalet när man väl började. Det tog , och det fanns säkert skäl till att det revideras 2005. Men även om det inte finns mer pengar i den nu antagna nationella planen är det värt att nämna att det via bara går för själva finansieringen av banan, förutom de avgifter som banan tar ut. Ett arbete som har påbörjats på banan gäller signalsystem. Signalsystem i all ära, men de är alltid knepiga. Han syftar på det nya ERTMS-systemet. Det här är någonting som vi gemensamt vill ha inom EU för att kunna harmonisera och få så smidiga flöden som möjligt, inte bara inom länder utan kanske framför allt mellan länder. Det kommer nog att ta . Det stämmer att fick bli den första banan där det här testas fram. I vilket fall som helst tror jag att det är viktigt med inblicken har säkert mycket bättre inblick än vad jag har i områdena där uppe. Det är också därför som jag ofta träffar representanter. Jag har tidigare träffat representanter för . Men jag vill också gärna känna och se på plats. är det ett bra tillfälle när det har kommit en ny vd till . Framför allt handlar det om att titta på om vi behöver ha alternativ till Norra stambanan för att inte ha motsvarande sårbarhet som vi faktiskt fick uppleva den vinter som var. Helst ska man kunna klara sig på de stambanor som finns. Det är naturligtvis också en diskussion om huruvida det är mycket eller lite pengar. Det har förts diskussioner, inte minst vid de här rundabordssamtalen, om de här tvärbanorna, som nämnde. Det handlar inte minst om mot eller vidare mot . Jag tror att det rör sig om som skulle behövas för att få upp bärigheten och få lite mer robusthet. Det ska alltid vägas mot någonting annat. Men de diskussioner som finns och det som vi också har haft en utredning om handlar om på vilket sätt vi kan ha medfinansiering. Finns det ett tillräckligt stort tryck från ett näringsliv som också har visat mer och mer engagemang brukar man alltid kunna hitta någon form av lösning. är det intressant att följa upp hur intresset är. För fanns det ett intresse, men av olika skäl dog det ut. 94 (S): Jag tycker ändå att det känns ganska bra. Speciellt bra känns det om infrastrukturministern gör ett besök också och tar in synpunkter. Precis som infrastrukturministern säger har det varit lite svajigt , ända sedan beslutet om nedläggning kom och man ändå fick till . Det var mycket utifrån att man såg att banan måste elektrifieras för att det ska kunna komma att fungera. har man hittat en annan möjlighet att köra miljömässigt bra, dessutom med en ny produkt som jag tror väldigt mycket på. Även företagen tror väldigt mycket på talloljan som ett nytt fordonsbränsle. På är man själv väldigt optimistisk. I deras vision kan man läsa om vad de vill göra . Jag tycker kanske att de bör skruva upp detta lite grann. Min vision är att man bör kunna göra det som står i visionen betydligt snabbare, och det handlar framför allt om att få till bärigheten på axeltrycket upp till 22 mellan och . Det är som jag ser det huvudfrågan just . Man behöver också få till möjligheter till omlastningstrafik vid stopp, och det jobbar lite grann med. Jag tror att de andra tvärbanorna kan komma och att det är viktigt att fortsätta jobba med detta. Man kan konstatera att det är 15 kommuner som genom tar ett ansvar för viktiga transporter av nationalekonomiskt stort värde. Det är tur att vi har småkommuner som och som vill vara med och ta ansvar för den här viktiga transportlänken. Jag hade frågat statsrådet om hon tänkt ta något ytterligare initiativ för att ge faktiska möjligheter att bli en möjlighet ur ett nationellt perspektiv. Jag kan se att hon i alla fall inte har sagt nej, och det ser jag som positivt. 95 Statsrådet (M): Jag får avsluta med att tacka för att han har ställt den här interpellationen. fick ju ett aktuellt värde inte minst . Det finns säkert också ett engagemang i de 15 kommuner som ligger närmast banan, kanske inte minst ur ett turistiskt perspektiv, vilket också är en näring som är på stark frammarsch och där naturligtvis bra infrastruktur är en förutsättning. Jag tycker i alla fall att det känns som att det återigen har kommit fram en bra diskussion, och jag delar den bedömning som gav uttryck för, att det finns en optimism. Låt oss mötas i den diskussionen inför de förhandlingar som vi ska påbörja, genomföra och framför allt slutföra , eftersom avtalet löper ut . Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellation 2010/11:408 om regeringens opinionskampanj för mångkultur 96 Statsrådet (FP): har ställt ett antal frågor till mig angående tillsättningen av utredningen om ett effektivare arbete mot främlingsfientlighet och liknande former av intolerans. har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att ändra utredningens omfattning för att motverka också svenskfientliga attityder, hur jag motiverar valet av den person som ska leda utredningen samt hur jag ställer mig till uttalandena i medierna om att utredningen delvis motiveras av valframgångar. Inledningsvis vill jag klargöra att syftet med utredningen är att få en samlad bild av den kunskap som finns om främlingsfientlighet och liknande former av intolerans och att kunna identifiera brister som bör åtgärdas i det fortsatta arbetet. En del av denna kunskapskartläggning ska kunna användas inom skolan. Det är således ingen utredning som ska bilda opinion eller kampanj. Frågeställaren verkar ha missförstått skolans roll. Skolan ska inte vara värdeneutral. Utbildningen syftar till att eleverna ska inhämta och utveckla både kunskaper och värden. Att förmedla och förankra respekt för mänskliga rättigheter och samhällets grundläggande värden är en mycket viktig uppgift för skolan. Principen om alla människors lika värde måste erövras på nytt av varje generation. Ökad kunskap kring frågor relaterade till mänskliga rättigheter och främlingsfientlighet är ett viktigt led i detta. Jag blir alltid förundrad av beskrivning av vår befolkning som bestående av två kategorier, svenskar och invandrare, och där dessa grupper jämt ställs mot varandra. Att tala i termer av vi och de är ett klassiskt retoriskt grepp för den som vill skapa motsättningar, oro och rädsla i samhället. Erfarenheter från och andra delar av världen visar med all tydlighet vad en sådan retorik kan leda till. Det är naturligtvis lika olämpligt att utgå från att främlingsfientliga attityder eller andra problem i samhället är begränsade till vissa kategorier av människor. Främlingsfientlighet och liknande former av intolerans måste alltid kraftfullt bekämpas och fördömas oavsett om den företräds av muslimer, judar, kristna eller andra. Det är också detta som är utgångspunkten för utredningen. Godtar vi främlingsfientlighet eller diskriminering av människor på etnisk grund godtar vi ett beteende som i förlängningen hotar hela det demokratiska samhället. Vad gäller frågan om valet av till utredare är jag tacksam för att ha en sådan välkvalificerad person för detta uppdrag. Jag har goda förhoppningar om att utredningen med i spetsen kommer att ta fram den kunskap och det underlag som behövs för regeringens fortsatta arbete för ett samhälle där varje individ respekteras oavsett hudfärg eller etnisk tillhörighet. När det gäller frågan om ökade väljarstöd vill jag understryka att utredningen inte handlar om något parti utan att den ska fokusera på främlingsfientliga attityder oavsett var de förekommer eller uppstår. 97 (SD): Tack för svaret, ! Jag kan lite ironiskt konstatera att det är kul att så många ville komma och lyssna på den här debatten. Att motverka fientlighet i alla dess former är ett viktigt och ett ständigt pågående arbete. Men inte sällan har kampanjer, likt den vi står här och diskuterar , haft en tydlig ideologisk slagsida och ofta tagit sig uttryck i rena bisarrheter, där man satt likhetstecken mellan ifrågasättande av den nuvarande invandrings- och integrationspolitiken och det ofta väldigt vagt definierade begreppet främlingsfientlighet. Begreppet främlingsfientlighet har inte minst i den politiska debatten kommit att missbrukas som något man klistrar på människor som ifrågasätter den nuvarande invandrings- och integrationspolitiken och som inte lydigt rättar in sig i det politiskt korrekta ledet och med mössan i hand tackar för allt fint vi har fått från er i regeringen och mångkulturalister före er. Kritik mot massinvandring och mångkulturalism har över huvud taget inga kopplingar till fientlighet, oavsett hur många fantasifulla epitet eller fobier man lyckas hitta på. Tvärtom är kritik mot de senaste 30 årens vanskliga politik legio i andra europeiska länder, och flera tunga politiska ledare har, med argument snarlika dem vi sverigedemokrater anför, dömt ut mångkulturalismen som ett dödfött och kontraproduktivt projekt. Direktivet ligger oroväckande nära till hands att betrakta som ännu en vinklad opinionskampanj som dragits i gång för att regeringen anser att en för stor del av svenska folket har röstat på fel parti. förnekar förvisso att det här skulle ha något att göra med valframgångar, men har vi kunnat ta del av uppgifter i medierna där regeringskällor bekräftar det rakt motsatta. har även själv gett uttryck för att han är orolig över vårt riksdagsinträde. Vad beträffar valet av som utredare tycker jag att det är anmärkningsvärt på flera punkter. Det är trots allt övertydligt var sympatier ligger. En mer uttalad vurmare för fortsatt massinvandring, mångkulturalism och intolerans mot oliktänkande torde vara svår att finna. Valet kan lite tillspetsat jämföras med att man skulle tillsätta för att utreda regeringens skattepolitik. Vi kan således över huvud taget inte räkna med att det här kommer att landa i någon objektiv utredning. Att man betonar vikten av att skolan ska ta upp kampen mot den påstådda främlingsfientligheten är också det oroväckande. Där har vi kunnat se jag vet inte hur många iscensatta indoktrineringskampanjer runt om på landets skolor, där man sätter likhetstecken mellan vilket jag var inne på tidigare kritiserande av invandringspolitiken och att man är rasist, främlingsfientlig eller nynazist. Det finns läroböcker som beskriver som nynazister. Det finns exempel på att elever som varit kritiska mot invandringspolitiken och uttalat en kritisk försiktighet fått sitta och kolla på dokumentärfilmer från och massor med andra osmakligheter. Man pekar trots allt i utredningen ut skolan som en central arena för att just bekämpa de attityder som man påstår finns. Jag tycker inte att det är värdigt att man i en sund demokrati försöker indoktrinera barn på det här sättet. Det är också oerhört olyckligt hur man än en gång väljer att nonchalera svenskfientligheten, den fientlighet som svenska ungdomar utsätts för. Man pratar om främlingsfientlighet. Trots att svenskfientligheten torde vara minst lika utbredd om inte mer utbredd än den som riktas mot invandrare väljer man att ducka i den här frågan . Det tycker jag är oerhört nonchalant och närmast ett hån mot de svenska ungdomar som utsätts. I detta anförande instämde (SD). 98 Statsrådet (FP): Det är lite intressant att nu hade på sig att tala om främlingsfientlighet. Som jag kunde notera fanns det inget problem med främlingsfientlighet i . Du talar om en påstådd främlingsfientlighet. För sedan samlades judiska barn till ett läger i i kommun i . De här barnen var mellan . dök det upp ett tonårsgäng som skrek nazistiska slagord och försökte riva staketet. Man ringde polis. Polisen dök upp och gänget försvann. Dagen efter kom det flera. De fortsatte att skrika nazistiska slagord. De kastade ägg. Det hela kulminerade i att de skrek: Judejävlar ni förstör , ni ska gasas. Det där var i . Finns det främlingsfientlighet i eller inte, ? Den frågan kan du fundera på när du tänker över händelsen i . I det läget tog skolan och polisen det som skedde i på rätt stort allvar. Man tog bland annat kontakt med föräldrar. De föräldrarna hade ungefär samma attityd som verkar visa här i kammaren. Det här var pojkstreck. Det var inte så viktigt att göra något åt det som skedde i och ta det på allvar. ligger som jag nämnde i kommunen . I kommunen levde den judiska dirigenten . trakasserades han av ett nazistiskt gäng. Till slut bankades han medvetslös och var tvungen att flytta från kommunen. Att föräldrarna i inte har lärt sig mer gör mig djupt bekymrad. En bit därifrån, i , bor en somalisk kvinna. Hon lämnar och hämtar barn på dagis. På vägen till dagis börjar hon bli trakasserad av ett tonårsgäng. Den här gången är det också ett gäng grabbar som går på en skola där. Hon börjar gå omvägar på väg till dagis därför att man skriker rasistiska glåpord efter henne. Snön kommer, och man kastar snöboll efter den somaliska kvinnan. Man nöjer sig inte med det utan börjar kasta sten. Till slut träffas både hon och hennes dotter av stenar kastade av personer som skriker rasistiska slagord. Jag är bekymrad över det. Jag är bekymrad över ett samhälle där människor likt inte ser de här problemen. Om vi som säger oss stå upp för ett demokratiskt samhälle med grundläggande lika värderingar inte säger ifrån i situationen där judiska barn mellan möts av rasistiska slagord när de samlas på en kursgård eller en somalisk kvinna får sten kastad efter sig är samhället farligt ute. Det är kärnan i denna utredning. Jag har ett par frågor som jag skulle vilja att svarar på. Du använder konsekvent uttrycket påstådd främlingsfientlighet. Är din och bedömning att det inte finns främlingsfientliga attityder i ? En annan frågeställning som är lite intressant är att du kritiserar att skolan spelar en central roll. Innebär det att vill ändra skollagen och läroplanen så att man inte längre ska utbilda vad gäller lika rättigheter, vad gäller lika värden, de grundläggande värden som ska hålla ihop samhället? Där kan det vara en grundläggande skillnad mellan dig och mig. Jag tror att skolan vid sidan av kunskapsuppdraget har en grundläggande uppgift att stå upp för demokrati, att stå upp för mänskliga rättigheter och att ta den diskussionen. Varje ny generation måste vinnas för demokrati och mänskliga rättigheter. Annars är samhället farligt ute. I detta anförande instämde (FP). 99 (SD): Det är alldeles uppenbart att det finns främlingsfientlighet i vårt samhälle, en äkta främlingsfientlighet där människor känner hat gentemot andra människor just på grund av att de har fel etnisk bakgrund enligt dem. Det har vi aldrig förnekat. Det är givetvis helt förkastligt. Där ska vi sätta in vassa och kraftfulla åtgärder. Det jag pratar om när jag talar om den påstådda främlingsfientligheten är hur ordet och begreppet främlingsfientlighet har kommit att i den politiska debatten användas som ett epitet för att tysta och smutskasta politiska motståndare. Det har gått inflation i begreppet. Det har använts helt utan grunder. Så fort man kritiserar den förda invandringspolitiken får man höra att man är främlingsfientlig och så vidare. Den äkta rasism som finns i samhället ska givetvis motverkas. Den svenska skolan vilar givetvis på en demokratisk värdegrund. Skolan ska alltid vara värdeneutral. Skolan ska slå vakt om demokratin. Den ska också vila på demokratiska grundvalar. Det är just det som är problemet, för vi tillåter ju inte oliktänkande inom skolan. Elever indoktrineras av sina lärare och av läroböcker att ha vissa åsikter. Ställer man sig inte i det politiskt korrekta ledet och ställer upp på de heliga budorden om att massinvandring är bra och mångkulturalism är berikande får man också en stämpel i skolan. Det kan inte vi sverigedemokrater under några som helst omständigheter acceptera. Vi kan heller inte acceptera att skolan ensidigt fokuserar på den fientlighet som riktas från svenskar gentemot invandrare när man helt glömmer bort den fientlighet som svenska ungdomar får utstå av invandrare. Jag hade kunnat dra ett otal exempel på händelser där svenska ungdomar utsätts för precis samma allvarliga kränkning som den somaliska kvinna i som nämner. Det här skulle då innebära, om man ska vara konsekvent och om man ska ha ett något logiskt tänkande, att den svenskfientlighet som trots allt finns i skolan också ska bekämpas och tas på minst lika stort allvar. Men inte i en enda utredning, inte i ett enda direktiv från har vi kunnat läsa någonting om att rasism och främlingsfientlighet kan slå åt båda hållen, även mot majoritetsbefolkningen. Det tycker jag är mycket beklagansvärt. Sedan vill jag återigen trycka på valet av utredare. En utredning ska väl ändå på något sätt vara objektiv och inte vara partifärgad. Här har vi en tidigare folkpartist, en människa som väldigt tydligt har uttalat sympatier för en generös invandringspolitik och som vurmar för en extrem mångkulturalism. Han ska då utreda bland annat den så kallade främlingsfientligheten. vet jag att kommer att hacka på att jag återigen säger den så kallade, men brukar ha för vana att slänga sig med det ordet även när det gäller oss sverigedemokrater. Jag skulle återigen vilja fråga: Är det verkligen logiskt att sätta en person som är så tydligt färgad att leda en sådan här utredning? En annan sak. Om vi pratar om till exempel antisemitism är det också viktigt att påpeka i den här debatten att den grupp som står för den största antisemitismen i samhället inte är ett fåtal svenska skinnskallar utan det är en konsekvens av den oerhört stora invandring vi har haft från muslimska länder, vilket även Forum för levande historia har bekräftat om. Det är där vi har ett oerhört stort problem. Det kanske till och med behövs riktade insatser just till våra invandrartäta skolor för att bekämpa även den antisemitismen. Jag skulle vilja ha svar på frågan: Hur kommer det sig att man även nu undviker att ta upp den fientlighet som svenska ungdomar utsätts för, och hur kan man tillsätta en sådan partisk utredare som trots allt är? 100 Statsrådet (FP): och jag lever nog i lite olika verkligheter. Det är rätt sällan som en person som har den bakgrund jag har blir nekad anställningsintervju på grund av ett visst efternamn. Det är rätt sällan de som tillhör majoritetsbefolkningen blir förföljda av ordningsvakter i en affär därför att de har en viss etnisk bakgrund. Det är rätt sällan vi har en situation då du drabbas av rasistiskt våld om du tillhör majoritetsbefolkningen. Men där kanske och jag har olika syn på verkligheten. Där tror jag att verklighetsbeskrivning är ganska långt borta från majoritetens. Är en lämplig utredare?