prot · GY09116 · 2011-06-15 00:00:00 — Det är också det vår kongress har uttalat. Det finns ett liknande uttalande från din kollega utbildningsministern, som är lovat att leda till en utredning om hur man ska se till att begränsa vinstutdelningen för till exempel skolor som har fått kritik från Skolinspektionen och där kvalitetsmålen inte har nåtts. Jag väntar fortfarande på dessa utredningsdirektiv. Kanske kan här berätta för mig när de kommer. Vi har skickat ett antal mejl till utbildningsministern men har inte fått svar. 55 Närings- och energiminister (C) replik: Det var den liberala ingången jag var intresserad av. Jag undrar hur ett nej till gårdsförsäljning och ett nej till apoteksmonopolets avskaffande kan vara liberala ståndpunkter. Det är det som är intressant att veta, och jag skulle gärna vilja höra förklaring. Det var nämligen den liberala ingången. När det sedan gäller skolverksamhet är det väl kunskapen som är det viktiga. Får våra barn och ungdomar rätt kunskap? Kan vi lita på det? Det kan väl inte vara vinsten i dessa företag som är det avgörande. Om man har möjlighet att välja skola själv väljer man väl inte en skola som har dålig kvalitet och som inte ger kunskap till våra unga. De som har störst problem med kunskapen i våra skolor är de offentliga skolorna. Dem bryr sig inte om. Det som är den stora, viktiga frågan är: Varför är det okej att sälja skolböcker och bygga skolbyggnader med skattebetalarnas pengar och få vinst, men inte okej att ge våra barn och ungdomar utbildning, kunskap och framtidstro i vinstdrivande företag. Vad är skillnaden? 56 (MP) replik: Vem är det egentligen som inte bryr sig om den kommunala skolan i , ? Ni har just genomfört en gymnasiereform, och när den är på väg att genomföras får vi veta att ni räknar med att den ska effektivisera det svenska gymnasiet så pass mycket att man på kan dra ned på pengarna till den svenska gymnasieskolan motsvarande 3 200 gymnasielärare. Vem är det som inte bryr sig om kvaliteten i den kommunala skolan? Jag vill ha en skola med hög lärartäthet, höga lärarlöner och många vuxna. Jag tror att det är en av förutsättningarna för att skolan ska fungera bra. Ska vi lyckas med det måste vi våga satsa på skolan. har inte råd att fortsätta att spara på skolan. har inte råd att ha fler lärarrumsdiskussioner där man funderar på hur man ska hantera nästa nedskärning. Man ska i varje lärarrum, på en friskola eller en skola, veta att skolan är någonting vi satsar på. Då är det för den lilla del av skolsektorn som handlar om friskolor viktigt att det inte är så att man kan nagga på kvaliteten för att plocka ut lite extra pengar. 57 (SD) replik: Jag vill också välkomna i dessa sammanhang. Jag tänkte gå in lite grann på samma linje som inledde med, nämligen den liberala glidning det har pratats ganska mycket om. har börjat citera och säga att man nu ska dra mot mitten och liknande. Det är inte oväntat. Om vi lyssnar på den lite småmysiga tonen mellan statsministern och kan vi ana att det är lite grann denna positionering man är ute efter. Det är naturligtvis intressant, dels med tanke på den valkartell gick till val tillsammans med, dels med tanke på hur man har agerat i under detta riksdagsår. Det är så klart också väldigt intressant med tanke på bakgrund inom den extrema vänstern. Retorik är en sak, och sakpolitik är en annan sak. Jag roade mig lite med att titta på hur de båda nya språkrören profilerade sig inför valet just sakpolitiskt. Det är en väldigt tydlig vänsterprofil som träder fram. Sammantaget skulle man kunna säga att man ligger närmare än Socialdemokraterna, till och med. Några exempel är att man inte vill ha hårdare straff för våldsbrott och att man vill kvotera hårdare i föräldraförsäkringen. Man vill avskaffa vårdnadsbidraget. Man är motståndare till kärnkraft. Man vill ha höjd bensinskatt. Man vill avskaffa avdragen för hushållsnära tjänster. Man vill höja inkomstskatten. Man vill höja fastighetsskatten. Man är motståndare till betyg tidigare. Man är motståndare till mångfald och valfrihet i välfärden. Man vill inte se någon tidsbegränsning i sjukförsäkringen. Man vill ha lägre pensionsålder, man är motståndare till värnplikt och så vidare. Min fråga till är naturligtvis: Vad är det har förändrat sedan valet för att nu betraktas som mittenpolitiker och liberal? Det skulle det vara intressant att få ett svar på. I detta anförande instämde och (båda SD). 58 (MP) replik: Tack för välkomnandet! Det finns två sätt att inta den politiska mitten. Det ena är det räddhågsna där man ständigt försöker förhålla sig till två ytterkantspositioner som dessutom har en tendens att flytta på sig . Det andra är att helt enkelt tvinga resten av det politiska landskapet att väga in ens förslag, att lyssna till de krav som förs fram. Det är den senare positionen vi eftersträvar. Vi är i den politiska mitten därför att den utmaning vi har bildats för att hantera har kommit mycket närmare. Runt om i världen ser vi vilken omställning som måste göras, vilka satsningar som behövs, och man börjar göra dem. Samtidig sackar vi här i . håller inte ett enda State of the Union-tal inför den amerikanska kongressen utan att omställningsfrågorna är i fokus. Det är likadant med i den tyska förbundsdagen och med inför det brittiska parlamentet. Men i en partiledardebatt som den här handlar det mest om det parlamentariska läget, om morgondagen och räddhågsenheten för vad som ska hända om . Jag tror att vi ibland måste lyfta blicken. När vi gör det hamnar den politiska kraft som vågar göra det i centrum av den politiska debatten. 59 (SD) replik: Jag noterar att det är en ganska obekväm fråga för därför att han inte kan svara på vad det är han har förändrat som har gått sedan valet för att han nu ska kunna betraktas som mittenpolitiker och för att nu ska kunna betraktas som ett mittenparti. anföranden här och i andra sammanhang handlar som vanligt om precis allting till alla. Som jag sade noterar jag en småmysig ton mellan statsministern och . Det förvånar mig å ena sidan just därför att och är ett parti som lovar allt till alla, inte tar ansvar för någonting, har väldigt få konkreta förslag och dessutom är ett utpräglat vänsterparti och förblir ett utpräglat vänsterparti även med nya språkrör. 60 (MP) replik: Den förändring som vi är inne i och som jag gärna talar om, även om jag inte trodde att det var det som intresserade kammare allra mest, är att det kommer väldigt många människor till oss, människor med många olika erfarenheter, företagare som har ställt om sin verksamhet och satsat på att bli en grön företagare, hyresgäster som vill se att deras bostadsområden rustas upp, pendlaren som stått och frusit på perrongen i väntan på tåg som aldrig kommer för att skär ned på tågunderhållet när andra länder satsar. De kommer, vill kavla upp ärmarna, vara med och göra skillnad. Deras erfarenheter formar vår politik. Vi vänder oss utåt för att bli ännu fler. Vi har en utmaning nu för att vi är dubbelt så många som vi var senast gick till val, men det är å andra sidan en ganska rolig utmaning som jag kanske skulle önska att flera i kammare delade. 61 (V) replik: Jag vill hälsa välkommen som språkrör i kammaren och till den här debatten. När det gäller asyl- och flyktingpolitiken hade vi en opposition i som bestod av Vänstern, , , och . Vi stod emot Socialdemokraternas och hårdare mer inhumana asyl- och flyktingpolitik. Den flykting- och asylpolitik som bedrivs kan knappast beskrivas som mer human eller mer rättssäker. Jag skulle tvärtom vilja säga att den till och med på vissa områden är hårdare. Just avvisas människor till som enligt mitt förmenande borde ha alla rättigheter att få stanna och få en i . I det läget har gått in och kompromissat med regeringen om den här politiken. Mitt hårda omdöme skulle vara att man har anslutit sig till regeringens politik. Det är möjligt att man kanske har påverkat på något sätt, med det märks inte så mycket. Utredningen om asylsökandes och papperslösas rätt till vård som kom och som heter Vård efter behov och på lika villkor en mänsklig rättighet tror jag många som ser vikten av en human flyktingpolitik i har välkomnat. Jag tror att vi är många som tycker att det är att gör upp med den kritik som till exempel FN-systemet har riktat mot för att inte ge vård på lika villkor. Det finns riktigt bra förslag där. Det som hände är att migrationsminister , som samarbetar med, direkt tog avstånd, precis som . I er överenskommelse står det om rätt till vård för vissa grupper. Det står inte kompromisslöst vård på lika villkor en mänsklig rättighet. Jag undrar: Varför går ni in och legitimerar en usel flyktingpolitik, och varför ser ni inte till att i stället kämpa för mänskliga rättigheter också inom vården? 62 (MP) replik: Tack, , för att du lyfte den här frågan. Jag delar i mycket stor utsträckning beskrivning av den svenska migrationspolitiken i verkligheten. Det gör många svenskar och många folkrörelser. Det var anledningen till att väldigt många människor efter det senaste valet gick ut och sade: Låt nu inte valresultatet tas till intäkt för att vi i höjer murarna ännu mer runt vårt land. Låt inte flyktingpolitiken eller flyktingdebatten skärpas här i mitt namn på grund av det här valresultatet. Det var en rörelse som vi försökte ta ansvar för här i riksdag. Det ansvaret gick ut på att vi erbjöd regeringen att göra en migrationspolitisk överenskommelse som, i stället för att möta den främlingsfientliga opinionen genom att anpassa sig efter den, möter den med det den opinionen allra minst vill ha, nämligen ett som vågar öppna sig mot omvärlden. Vi träffade en uppgörelse som till exempel innebär att papperslösa människor i ska ha rätt till sjukvård, att mänskliga rättigheter ska vara just mänskliga. Jag noterade att när den utredning som vi nämner i uppgörelsen kom sade genast att han inte tänkte lyssna till den. Jag ger den hälsningen till regeringen i det här sammanhanget att det är bra att även moderata ministrar får lära sig att man kan samarbeta med partier som inte säger ja och amen utan som är beredda att sätta hårt mot hårt i en förhandling. Vår uppgörelse gick ut på att vi skulle invänta en utredning om rätten för papperslösa till vård. Denna utredning har kommit, och den har klargjort att alla papperslösa i bör få vård. Det är med den ingången vi går in i en förhandling med den . 63 (V) replik: Det är möjligt att vi ska lita mer på än på ansvarig minister. Det är möjligt att är sidsteppad och inte har någonting att säga till om och att hans förslag om att inte lyssna till utredningen inte har något stöd. I så fall kvarstår ändå det problemet att er överenskommelse inte talar om vård på lika villkor som en mänsklig rättighet. Ni har gått in i en överenskommelse som talar om förbättrad vård för vissa grupper. Ni har gått in i en överenskommelse som frångår rätten till vård som mänsklig rättighet på lika villkor. Ni har kompromissat om en av de mänskliga rättigheterna. Det gör ni under förevändningen att annars skulle rasisterna få mer att säga till om. Det skulle de aldrig få. Det skulle de bara få ifall vi, ni och Socialdemokraterna tillsammans med dem ville försämra villkoren för invandrare och flyktingar i . När skulle det ske? Aldrig, jag kan aldrig tänka mig det. Ni har hittat på argument för att få vara med vid köttgrytorna och vara med och bestämma, men ni har kompromissat om viktiga principer i välfärden. 64 (MP) replik: Jag vill egentligen behandla den här debatten som viktigare än att hemfalla till enkel retorik, men det verkar som att har missat den debatt som förs ute i där främlingsfientliga partier tagit plats i parlamentet. Det har inte handlat om att de har fått igenom sina förslag, lagt fram motioner som alla andra har röstat på direkt, utan det har handlat om att regeringar steg för steg har anpassat sig efter deras retorik. Vi hade sett det i redan innan tog plats i denna kammare. När människor reser sig mot att den lilla främlingsfientliga opinionen skulle användas till intäkt för att det skulle ske i att murarna skulle resas fick vi en möjlighet att försöka göra skillnad i migrationspolitiken, precis som vi har gjort tidigare. Den möjligheten tog vi. kan politik inte bara handla om att skriva snygga plakat utan också om att göra skillnad för människor. Vi avser att göra den skillnaden att papperslösa får möjlighet till vård på lika villkor i , att mänskliga rättigheter är just mänskliga. Vi avser att pressa regeringen till att göra den skillnaden. 65 Socialminister (KD) replik: Också jag vill förstås välkomna de båda språkrören i sina nya roller på den här arenan. Jag tror att vi har många spännande debatter framför oss. Den sak som jag vill ta upp handlar om de utmaningar som vi har när det gäller hälso- och sjukvård, äldreomsorg och annat. Vi har framför oss när allt färre ska försörja allt fler som uppnår mogen ålder, där vårdbehoven kommer i kapp. Vi kommer att ha väldigt stora utmaningar på det området. Det kräver att vi har en politik som förmår att organisera vården och omsorgen på bästa möjliga sätt, att vi har ekonomiska resurser för att möta utmaningarna och mycket, mycket annat. Färre ska försörja fler. Vi har utmaningar på forskningens område för att få fram nya innovativa läkemedel och allt vad det kan vara. På senaste kongress gick, såvitt jag förstår, det mest välbesökta seminariet av alla av stapeln under temat Välfärd utan tillväxt. Vi har från tid till annan prövat detta att ha en situation utan tillväxt, och det har lett till stora problem. Vi ser i de södra länderna av vår kontinent länder som har väldigt stora problem med tillväxten och som får svårt på olika områden. Det leder till nedskärningar och försämringar i stället för möjligheter att möta de stora problem som man har framför sig. Jag är väl medveten om att materiell tillväxt inte löser alla jordens problem, men utan tillväxt får vi fler problem än vad vi önskar. Jag skulle vilja be att lägga ut texten lite grann kring hur vi kan möta framtidens utmaningar på det här området om målet är att inte ha en ekonomisk tillväxt. 66 (MP) replik: Låt mig börja med att dra mig till minnes att en gång var ett politiskt parti som sökte olika mål för hur man mäter välstånd i ett land, inte bara de krassa ekonomiska målen utan också dess innehåll. En tillväxt som går ut på att vi plockar upp mer naturresurser och energi ur jordskorpan är helt enkelt inte längre möjlig. En tillväxt som går ut på att man sliter ut människor ännu hårdare genom ökad stress och sämre arbetsmiljö är heller inte möjlig. Vi måste använda omvandlingskraften i ekonomin för att styra om mot ett samhälle där det inte bara handlar om mer, mer och mer utan snarare om bättre, bättre och bättre bättre sätt att förvalta våra naturresurser, bättre sätt att hantera människor, bättre sätt att transportera oss, bättre sätt att få vår energi, bättre sätt att bygga våra hus. Den omvandlingen och omställningen är miljöpartister djupt engagerade i. Därför besöks också våra kongresser av många människor. Också de seminarier som vi ordnar, till exempel om den internationella debatt som pågår inom det här området, besöks av många människor. Jag är glad att intresserar sig för det. Jag skulle gärna se att han hade samma intresse för de samhällsproblem som finns i den svenska sjukvården och där alldeles för mycket av finanskrisen får bäras ute på skolorna och ute i vården. Man valde att fortsätta sänka skatten, trots att vi var inne i en djup finanskris. Resultatet blev att man på många sjukhus och på många skolor var tvungna att säga upp medarbetare. Med färre händer, färre läkare, färre sjuksköterskor, färre lärare blir det också sämre vård och skola. Jag skulle önska att det intresserade lika mycket som välbesökta kongresser. 67 Socialminister (KD) replik: Det är riktigt att problematisera tillväxtbegreppet. Vi är för en tillväxt inom sociala och ekologiska ramar. Det duger inte med vilken tillväxt som helst. Därför har vi strikta regler i och jobbar självklart med de frågorna . Den ekonomiska krisen kunde vi hantera genom att vi hade haft en lång rad goda år, och det var ett ansvarsfullt förvaltande från regeringens sida som gjorde att vi hade resurser för att möta utmaningarna. Vi kunde satsa pengar till kommunerna och till landstingen för att möta problemen på ett betydligt bättre sätt än kanske något annat land. Frågan kvarstår: Om det är entydigt negativt med ekonomisk tillväxt, hur ska vi då klara av att möta de behov som äldre människor kommer att ha ? Hur ska vi kunna möta de utmaningar som finns på vårdens område framöver om ekonomisk tillväxt är av ondo och blir ett problem snarare än en möjlighet? 68 (MP) replik: Låt mig konstatera att det finns något slags samband mellan att slutade att problematisera till exempel tillväxtbegreppet och målen i ekonomin och problemen med deras egen tillväxt. Någon måste alltid betala en kris, och det var det jag lyfte fram i min förra replik till . Antingen betalar vi den tillsammans eller så betalas den ute på skolorna av barnen, ute i sjukvården av dem som är sjuka eller av de äldre i äldreomsorgen. Ni valde att fortsätta sänka skatten trots att det var kris, med resultatet att lärartätheten sjönk och med resultatet att människor sades upp från den svenska sjukvården. Jag tror att det var ett dåligt val. Trots att det just nu ser ut att gå bra för gäller det att rusta inför nästa lågkonjunktur och göra ett bättre val då. Därför har jag använt min tid i den här kammaren till att diskutera målen för den svenska omställningen, hur vår ekonomi står bra inför nästa kris. Vilka prioriteringar vi gör då tror jag är allmänt känt. De ser annorlunda ut än de prioriteringar som den här regeringen har gjort. 69 Utbildningsminister (FP): Glädje och förtvivlan den här våren kastas vi mellan känslorna när vi följer utvecklingen i . Två diktatorer har avgått. största och viktigaste land går mot val, förhoppningsvis fullt demokratiska sådana, , likaså i den utvecklingen. Världens ledande terrorist, , har försvunnit från scenen. Många ser , också i , att alternativet till de auktoritära regimerna inte behöver vara islamism och extremism utan en utveckling mot frihet och demokrati. Det är en frihetslängtande vind, en liberal vind, som sveper över . Hur långt den bär återstår att se. ser vi desperata regimer i och som ansätter blodbad mot sina egna medborgare för att förhindra nödvändiga förändringar. Målet med den internationella insats som genomförs i är att skydda den libyska civilbefolkningen. Men låt oss inte lura oss själva . Ett sådant skydd kan i längden bara garanteras om den nuvarande regimen avlägsnas från makten. Gaddafi måste bort! Insatser av den typ som genomförs i kräver uthållighet och tålamod. Det är bra att sex av åtta partier nu står bakom en förlängning av den svenska insatsen, även om det är märkligt att vi måste skicka hem tre av de åtta flygplanen för att uppnå den enigheten. Ännu mer märklig är inställning, att först rösta för att påbörja insatsen medan man nu anser att den ska avbrytas så att Gaddafi säkert framstår som segrare i detta. Fundera på hur Libyenpolitik hade sett ut om nu hade haft en rödgrön regering! När tv-skärmarna fylls med bilder på folkmord och terror, då är stödet starkt för insatser också i den breda opinionen. När tv-nyheterna börjar fokusera på annat och några månader sjunker opinionens intresse. Men partier måste orka ha uthållighet och ta långsiktigt ansvar. Vi måste orka inse att ger man sig in i en insats krävs tålamod, också efter det att strålkastarljuset tunnats ut och slocknat. Om man drar sig ur innan uppgiften är löst sviker man det internationella samfundet och spelar diktaturerna i händerna. Klimatfrågan och kärnkraftsolyckan i har båda stått i fokus denna vår, vid sidan av utvecklingen i . Inget politiskt beslut påverkar klimatet så mycket som valet av energipolitik, valet av energikällor. Därför är energipolitik en tung del av den klimatpolitiska debatten, den tyngsta delen i själva verket, och därigenom också en mycket tung del av den politiska diskussionen. Det sker nu en dramatisk omläggning av energipolitik i ett av våra största grannländer. har 17 kärnkraftverk i drift. Hastigt har de nu beslutat att alla dessa ska vara stängda på ett årtionde. Självfallet måste även vi dra slutsatser av olyckan i om kärnsäkerhet och allt som har med kärnkraft att göra. Alla erfarenheter som kan dras ska vi ta del och lära oss av. Men det tyska beslutet är förhastat, och det kommer att få långtgående konsekvenser också för vårt land. För det första kommer energipriserna sannolikt att öka dramatiskt. Jag hörde att Juholt klagade över höga elpriser. De kommer att öka också i vårt land på grund av detta beslut. Det blir dyrare elräkningar för hushållen, och tyvärr också för de svenska, men också för industrin. Det är på ett sätt ännu mycket värre för jobb, tillväxt och sysselsättning. För det andra kommer det att påverka klimatet och den globala uppvärmningen, även om nu har stora ambitiösa utbyggnadsprogram för förnybar energi. Det är precis som den tyska statsledningen själv säger: Man kommer också att öka användningen av kolkraft och rysk gas. Det är ingenting som den tyska statsledningen hymlar om, utan man säger det öppet. Det är så det blir. Likheterna mellan och är egentligen ganska stora i den situation vi befinner oss på det sättet att våra kärnkraftverk också håller på att bli för gamla. De står för av elförsörjningen. De måste fasas ut av åldersskäl. Även vi skulle komma att behöva använda olja, kol och gas om vi stängde våra kärnkraftverk. Det står ett par i denna talarstol och låter annorlunda. Men tro inget annat. Vi hamnar i precis samma situation som med mer olja, kol och gas om vi inte ska ha kärnkraften, med långtgående följder för svensk industri. Kanske måste vi också importera el från de nybyggda finska kärnkraftverken och inte mig emot. Men det är i så fall bättre att vi producerar det själva. Det var , och som byggde ut den svenska kärnkraften för jobbens, tillväxtens och miljöns skull. Det handlade om att komma bort från oljeberoendet. Ska den nya socialdemokratiska partiledningen prioritera klimatet och jobben, eller ska man prioritera att vara enig med de rödgröna? Det är den stora frågan som inte får svar men som måste ges ett svar inom . Jag blir så fruktansvärt upprörd, säger om ett av regeringens beslut. Det var i tidningen . Samma förslag diskuterades i valrörelsen. Då kallade han det i tidningen för äckligt. Det är starka ord. är inte upprörd, han är fruktansvärt upprörd och kallar det äckligt. Jag har inte hittat starkare uttryck i artiklar från . Det handlar om hans reaktion på förslaget att elevernas skolk ska skrivas in i terminsbetyg. Jag uppfattade att en viss tillnyktring var på gång i den socialdemokratiska skolpolitiken. hade erkänt att den gamla flumskolepolitiken hade nått vägs ände, men undrar jag vart man är på väg. Man är inte snäll i skolan, , bara för att man är kravlös. Det är precis tvärtom. Att ha höga förväntningar på alla elever och krav på eleverna är att bry sig om elevernas utveckling. En del elever behöver mycket hjälp och stöd för att nå målen i skolan. De måste få det. Vi ökar antalet speciallärare och insatser. Den nya skollagen ger mängder av rättigheter till elever med svårigheter som inte fanns. Men hjälpen är inte att vara kravlös. Juholt säger att det finns elever som det är synd om, och därför måste vi acceptera att det finns ett visst skolk. Jag säger: Hjälp de eleverna! Det är aldrig en lösning att eleverna ska få skolka från skolan och låta bli att gå dit. Det kommer aldrig att hjälpa dem. Under 20112012 görs mycket stora utbildningspolitiska reformer. Det är ett reformskede som är mer intensivt på skolans område än någonsin sedan den obligatoriska folkskolan infördes . Det kommer ändå inte att räcka. Det kommer att krävas ännu mer reformer. hade någon förutsägelse att det tar att lyfta resultatet. Från de reformer som görs skulle det vara 2017, 2018.