prot · GZ0950 · 2011-12-16 00:00:00 — Utrikesminister får det att låta som att det inte förekommer någon övervakning med hjälp av mobilsystem i . har levererat systemet Ranos till den syriska regimen. Andra företag undviker att investera i just därför att de inte vill beblanda sig med den syriska regimen. Det är detta vi vill åt. Den syriska regimen använder vår teknikutrustning. kan kamma hem stora profiter, och oppositionen förföljs och förtrycks. Det är just därför det hade varit så bra om du och hade backat upp de andra europeiska länderna när ni utrikesministrar träffades så att man hade kunnat utvidga sanktionerna till att även gälla telekomutrustning som kan användas mot oppositionen. Jag hade också två konkreta frågor som jag inte fick svar på. Det är många frågor i luften, men jag ställer dem igen. Kan utrikesministern lova att det inte blir några fler exportkrediter till ? De som vi har plöjt ned i kanske inte var så bra. Kan vi lova att det inte blir någonting mer av det så länge förtrycket finns kvar? Den andra frågan är: Kan utrikesministern lova att det inte blir några fler näringslivsresor till så länge som förtrycket består? 33 Utrikesminister (M): Svaret på frågor framgår av svaret på interpellationen, om han hade lyssnat. Jag ska inte ägna mig åt att rätta de sakfel han har vad gäller telekommunikationsutrustning. Men lite efterforskande av fakta skulle nog underlätta utvecklingen av politikarbetet också inom ; jag säger detta i all vänskaplig mening som ett litet råd om hur man ska driva saklig och effektiv oppositionspolitik. Låt mig bara säga något kort, för att inte göra det hela för långt: Vi tror inte att det ligger i vårt intresse att släcka ned internet eller mobiltelefoner i vare sig , , eller något annat samhälle tvärtom. Detta är frihetstekniker. Det finns risker med det, och det är därför vi stoppar alla former av övervakningstekniker. Det kan vara som Amineh Kakabaveh säger att sådant levereras av kineser och andra. Det kan vi dess värre inte göra så mycket åt. Men vi ska inte leverera det, och vi gör det inte heller. Vad är då vår strategi i detta mycket allvarliga läge för ? Den första punkten är att vi nu arbetar med förnyad kraft för en resolution i . Där har detta inträffat att har lagt ett förslag på bordet. Det är inte tillfredsställande som det nu är utformat. Men det är en förändring till det bättre att nu är berett att diskutera en resolution i säkerhetsrådet. Det har man lagt in sitt veto mot intill alldeles . EU-länderna kommer att arbeta för att försöka förbättra detta och för att få en resolution i säkerhetsrådet. Den innehåller inte sanktioner, men den är ett första viktigt steg. Den andra punkt jag skulle vilja nämna är utvidgade kontakter med oppositionen, inte minst för att säkerställa att oppositionen har den breda representativitet för hela det syriska samhällets mångfald som är en förutsättning för att de ska ha den tillräckliga politiska kraften. Där kan både vi och andra länder göra åtskilligt. Den tredje punkten är de fortsatta sanktionerna, även om jag inte tror att sanktionspolitiken har så många vägar kvar. Det handlar framför allt om den successivt starkare effekten av de sanktioner som beslutades om . Den fjärde punkten är självfallet fortsatt stark koordinering mellan Europeiska unionen, och . Vi hade generalsekreterare al-Arabi på vårt möte här för någon vecka sedan, och vi kommer också att i EU-kretsen i dess helhet det utgår jag ifrån träffa utrikesminister som är en av dem som driver dessa frågor hårdast. Då ska vi diskutera de olika åtgärder som kan komma i fråga. Den femte punkten är humanitärt stöd. Det är i första hand självfallet stöd till dem som har flytt från , huvudsakligen till . Men vi diskuterar också olika sätt att försöka få in en utökad humanitär hjälp. Där spelar ett samarbete med och ett samarbete mellan och FN vad gäller observatörer en viktig roll för att underlätta det humanitära tillträdet. Dessa fem punkter tror jag är den realistiska och verkningsfulla politik som vi har anledning att ägna oss åt. Det är det som är regeringens och Europeiska unionens inriktning. 34 AMINEH KAKABAVEH (V): Det är positivt att man tar initiativ till att möta representanter för och så vidare. Men som jag, och många andra har påpekat förlängs bara initiativen. Tidsfristen har gjort att regimen agerar ännu hårdare och ännu värre mot sitt eget folk. Därför undrar jag, och ställer fortfarande frågan: Vad kan utrikesministern göra inom för att vi inte ska behöva vänta på ? De kommer inte att göra så mycket som det syriska folket behöver . Utrikesministern nämnde humanitär hjälp. Det är väldigt viktigt. Det finns ett stort behov, och det råder en förödande brist på medicin på till exempel de fyra stora sjukhusen. Vi hörde i går att det saknas medicin och vård där. Jag undrar vad utrikesministern kan göra för att ska bidra med humanitär hjälp och inte med annat just . När det gäller statliga bolag vet jag att vi inte kan göra mycket åt och . Men vi har också ett moraliskt och etiskt ansvar eftersom det gäller ett statligt bolag. Vi förstår detta väl inom , men vi har självfallet olika syn på vad som är verkningsfullt eller inte och vad som är moraliskt eller inte i våra statliga bolag. Jag har en sista fråga till . Vi vet att många människor har flytt landet. De som återvänder får detta använt som förtal mot sig därför att de har lämnat landet. De torteras och förföljs efter det att de har återvänt till hemlandet. skickar tillbaka flyktingar. Hur gör vi för att stoppa utvisningarna till ? God jul och tack så mycket för mig! 35 Utrikesminister (M): Jag har inte så mycket att tillägga bara en sak. En av de viktigaste Facebooksidorna för den syriska oppositionen finns i . Den spelar en stor roll. Jag är mycket angelägen om att det ska gå att läsa denna sida icke bara i utan också i . Jag tror att även i grunden har det intresset. Med detta ber jag att få önska debattdeltagarna en god jul och ett gott nytt år och nya interpellationsdebatter. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2011/12:136 om moratorium för olje- och gasutvinning i 36 Utrikesminister (M): har frågat mig om regeringen avser att verka för ett moratorium för olje- och gasutvinning i och vilka åtgärder jag avser att vidta för att verka för ett införande av skyddsområden i . Den arktiska regionen genomgår omfattande förändringar. Klimatförändringarna skapar nya utmaningar men också möjligheter som måste förhålla sig till och vara med och påverka. övertog vi ordförandeskapet i . Det är den främsta arenan för de arktiska staterna där de gemensamt kan verka för en ansvarsfull och hållbar utveckling av regionen. antog regeringen även första strategi för den arktiska regionen i syfte att ur ett internationellt perspektiv presentera förhållande till regionen. Strategin fastställer tydligt att kommer att verka för en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling i den arktiska regionen. Kuststaterna, såväl i områden som i övriga områden, utövar suveräna rättigheter i fråga om att utforska och utvinna naturtillgångar på kontinentalsockeln. Kuststaterna har även jurisdiktion i detta område i fråga om miljöskydd i enlighet med . Frågan om olje- och gasutvinning eller mineralutvinning i de arktiska havsområdena beslutas om av de arktiska kuststaterna , , , och andra. är och kommer att fortsätta att vara aktivt i det internationella samarbetet för att skydda den unika miljön i och minimera de negativa effekterna av och riskerna med en oförväntad ökad utvinning. anser att starka hänsynskrav och hårda begränsningar vad gäller oljehantering är nödvändiga i de arktiska havsområdena. verkar för att särskilt känsliga områden ska skyddas från exploatering, och de rapporter som tas fram av bör fokusera på att höja skyddsnivån. Det svenska ordförandeskapet i prioriterar arbetet med att utveckla rekommendationer om förebyggandet av eventuella oljeutsläpp samt med att utveckla ett instrument för att säkra de arktiska staternas samordning och kapacitet vid dylika händelser. På fråga om hur regeringen kommer att verka för ett införande av skyddade områden i kan jag konstatera att då inte har egna havsområden i måste detta arbete ske genom internationella processer. deltar aktivt i Arktiska rådets arbetsgrupp Protection of the Arctic , som bland annat verkar för detta syfte. Från svensk sida arbetar vi inom ramen för EU också med den pågående diskussionen i FN om huruvida man inom ramen för kan reglera också skyddet av områden utanför nationell jurisdiktion. väntas anta den årliga havsrättsresolutionen, genom vilken man bland annat ger mandat till en särskild arbetsgrupp att ta fram ett förslag på hur detta kan göras. Om ett förslag om skydd av områden och biologisk mångfald blir verklighet och inkluderas i FN:s havsrättskonventions regelverk kommer detta att leda till att skydd upprättas och respekteras också på internationellt vatten. Givetvis inkluderar detta i så fall också internationella havsområden. Från svensk sida kommer vi att arbeta för att detta ska bli verklighet. 37 (V): Jag har just kommit tillbaka från klimattoppmötet i i . Man kan konstatera att det toppmötet inte levererade det som klimatet kräver. FN:s expertpanel på klimatområdet har sagt att om utsläppen av växthusgaser inte börjar gå ned kommer det att vara väldigt svårt att upprätthålla tvågradersmålet. ser vi att utsläppen ökar i en allt högre takt. Klimatförändringarna handlar om att främst vi i den rika världen måste ställa om vår livsstil. Vi måste bygga om våra samhällen. Det är ganska stora förändringar som vi kan vänta oss, och vi måste alla vara delaktiga i den processen. Det är därför vi i , och egentligen alla rödgröna partier, tycker att man även ska titta på utvinning av olja och gas i och att man ska införa ett moratorium. Varför är det då så viktigt att peka ut ? Jo, därför att en stor del av världens olja och i synnerhet gas sägs finnas i det här området. Det kanske rör sig om så mycket som . Vi vet att i händelse av en katastrof kan konsekvenserna bli helt förödande. Jag tror att utrikesministern, som är äldre än jag, bättre än jag kommer ihåg kommer ihåg katastrofen med i jag tror att det var 1989 då mer än råolja läckte ut. Det ledde till helt irreparabla konsekvenser för djur och natur. I det fallet var det bara av oljan som kunde tas om hand. Resten läckte ut och förstörde naturen. Det är med andra ord extra känsligt att borra efter gas och olja i . Därför tycker jag att det är viktigt att, nu när och utrikesministern har ordförandeskapet i , driva den här frågan. I , det vill säga på andra sidan jorden vid , finns det ett Antarktisfördrag som förbjuder mineralutvinning. Där ingår också olje- och gasutvinning. skulle kunna driva på. Om det inte går att införa detta inom ramen för det kan vara svårt kan man i alla fall använda som en plattform för att driva på i de här frågorna. Utrikesministern har ju goda kontakter med oljeindustrin. Du satt själv i fram , . Jag vet att ert helägda dotterbolag, , lämnade in en ansökan om oljeutvinning i i , vilket man också fick beviljat. Jag tycker att det är dags att du använder det stora kontaktnät som du har både på det politiska området och på fossilområdet för att verka för att det inte ska bli någon oljeutvinning och gasutvinning i . 38 Utrikesminister (M): Det är alldeles riktigt som säger att jag besitter viss kompetens på detta område, vilket måste betraktas som varande en fördel i det här sammanhanget. Det skadar aldrig att man vet vad man talar om också i debatter. Det är också alldeles korrekt att säga att när det gäller utvinning av naturresurser, det kan vara olja, gas eller mineralförekomster i övrigt men kanske speciellt vad gäller olja och gas, handlar det om områden i som är mycket känsligare än många andra områden. Därför måste det ställas större krav och försiktigheten måste vara betydligt mycket större när det gäller hanteringen av de här frågorna. Jag har i olika sammanhang haft anledning att följa diskussionen om detta i , som också refererar till, och den avvägning man måste göra. Där finns det krav från lokalbefolkningen att deras ekonomiska möjligheter till utkomst ska respekteras som också miljökraven är mycket hårt ställda. Jag har fullt förtroende för det sätt på vilket och storting hanterar denna känsliga avvägningsproblematik i den del av som är . Vi har inte riktigt samma problematik i som i även om vi vet att råvaruutvinningen i vår del av , uppe i där det gäller malmfyndigheterna, också leder till känsliga avvägningar mellan miljöhänsyn och resurshänsyn. Sedan har vi anledning att, kanske med lite mer kritiska ögon, följa utvecklingen framför allt i de stora ryska områdena. Vi vet att gasreserverna, som refererade till, i de nordliga delarna av västra är oerhört betydelsefulla för den ryska, och för all del också för den västeuropeiska, ekonomin. Där förkommer det mycket betydande projekt när det gäller Jamalhalvön, där talar man om oljeprospektering i och där är , som gäller gasutvinning, ett av allra största industriella projekten på detta område i denna del av världen. Där är det nödvändigt att det ställs mycket höga krav på skydd av miljön och övriga åtgärder, inte minst om det skulle inträffa någon olycka så att det finns resurser att snabbt och effektivt ta hand om detta. Här gäller det att föra en dialog. Det här är frågor som ligger inom respektive kuststaters nationella jurisdiktion och suveränitet. är en informell mellanstatlig samarbetsorganisation där vi inte har någon jurisdiktion över detta. Men dialogen är viktig, erfarenhetsutbytet är viktigt och möjligheterna att uppmärksamma de utmaningar som detta innebär är också mycket viktiga. Låt mig säga något ytterligare om det västliga broderlandet. Jag tror att det sätt på vilket man hanterar dessa frågeställningar i det västliga broderlandet mycket väl skulle kunna tjäna som en förebild för hur man också bör hantera detta i ett mer östligt beläget, något större land i den arktiska regionen. 39 (V): Min fråga var om utrikesministern är beredd att driva frågan om ett olje- och gasmoratorium. Jag är väl medveten om att varje land i självt bestämmer över de här frågorna. Men precis som säger är ett forum där man träffar de andra politikerna på hög nivå. Jag skulle vilja veta om det här är någonting som lyfter upp i det forumet. Det finns andra länder i världen som också är mycket beroende av fossila energikällor. När jag var i träffade jag miljöminister. är ett land som också har stora tillgångar på olja. Även där, precis som i , leder det till stora miljöproblem när man borrar, inte minst när det spiller ut olja. De har lagt fram ett konkret förslag som innebär att om andra länder bidrar med pengar kommer de att hålla kvar oljan under marken. Detta är ett projekt som är sanktionerat av FN:s miljöprogram. Länder som och andra, även privatpersoner, kan betala pengar för att oljan ska hållas kvar under marken. Man kan skratta lite åt det. De vill självfallet ha en massa pengar. Det här handlar om ett utvecklingsland som behöver pengar. Om inte vi bidrar finansiellt har de kanske inte några andra möjligheter än att pumpa upp oljan. I min interpellation ställde jag också en fråga till om är berett att driva på så att det införs särskilda skyddsområden i . Jag tolkar svaret så att det inte är någonting som utrikesministern på något vis är motståndare till, och det är väldigt bra. Utrikesministern är faktiskt ordförande i , och är det någon som ska driva på för att det införs skyddsområden kanske det är just du, . Jag tycker att det svar som jag får är lite väl reaktivt när det står att om ett förslag om skydd av områden och biologisk mångfald blir verklighet och så vidare, det vill säga om det förslaget bara kommer upp. Jag vill höra dig säga att driver på och att kommer att lägga fram förslag om skyddsområden. Är du beredd att svara på om verkligen är berett att göra det? Det är min uppfattning att tekniken för att utvinna olja och gas i på ett säkert sätt absolut inte finns. Vi har som bokstavligen är stora som berg. Om ett sådant driver in i en olje- eller gasplattform går det inte att stoppa med mindre än att det på något vis sprängs bort. Det fungerar inte. Därför är det viktigt att , som suttit i styrelsen för , verkligen driver på företaget eftersom det är mycket aktivt där uppe. har all den erfarenheten, kompetensen, kontaktnätet för att kunna säga åt dem: Nej, avstå från det. Det är ingen bra idé att ni driver på och söker efter olja där uppe. gör det finns det nämligen andra företag som hakar på. Det är precis det vi nu ser. Det är ett race mot , och det oroar mig verkligen. Jag vill ha en mer aktiv politik från utrikesministern och regeringen. 40 Utrikesminister (M): Det är väl så att det ledande företaget, om man tittar på de norska områdena, är det norska statsägda bolaget . Det är drivande och ledande i mig veterligt vart och ett av de projekt som finns där uppe. Det tror jag i och för sig är bra, för det innebär att och har ett betydande inflytande över det. När frågar mig om jag ska driva på är jag lite återhållsam. Det beror på att jag har en betydande respekt för det sätt på vilket hanterar dessa frågor. De diskuteras intensivt i det norska , de diskuteras i den norska regeringen, och man lägger fram förslag. Jag ser det inte som min uppgift som utrikesminister att försöka kriarätta ett grannland som har betydligt större erfarenhet av att hantera de här frågorna än vi och som enligt min mening grundat, som påpekar, även på personlig erfarenhet och kunskap hanterar dem relativt väl. Om man ber mig utsträcka detta resonemang till eller andra har jag mindre konkret kunskap men kan känna större oro, ingen tvekan om det, för det sätt på vilket miljöhänsyn hanteras, eller den tyngd som miljöhänsyn har haft i de ryska övervägandena vad gäller energiutvinningen uppe i norr. Där hoppas jag att den internationella opinionsbildningen, inklusive det arbete som vi utför i , medverkar till en ökad medvetenhet hos ryska beslutsfattare om hur viktiga dessa frågeställningar är och hur katastrofalt det skulle vara om de åsidosatte dem. Detta resonemang kan sedan utvidgas till och , där det varit mycket omfattande debatter beträffande utvidgningen i norra , och för all del även till och den diskussion som pågår där. Vi hade diskussioner med den grönländske premiärministern om detta i samband med Arktiska rådets ministermöte på . Han är politiskt mycket mer närstående än mig, och han försäkrade mig att de nu gör allt vad de kan för att miljöhänsynen fullt ut ska respekteras i den begränsade exploateringsverksamhet som pågår i delar av . Jag tycker inte att det är min uppgift att sätta mig till doms över honom heller i den här frågan. 41 (V): Beträffande vilka oljebolag som är aktiva i är norska Statoil ett av de absolut ledande bolagen, men även är en av aktörerna. Därför tycker jag att det är viktigt att utrikesministern med sin erfarenhet och sitt kontaktnät inom den branschen använder det till någonting positivt genom att säga: Nej, gör inte det. Gå inte in i . Vi vet inte vad det kommer att leda till. säger att han inte vill sätta sig till doms över vad andra regeringar gör. Självklart ska principen om den nationella suveräniteten respekteras. Det jag saknar i den svenska Arktisstrategin, som jag tycker innerhåller mycket positivt, det vill jag säga, är lite mer aktivitet, en lite högre ambitionsnivå. Även om vissa saker inte rent formellt sorterar under är det det kanske bästa forumet för att driva dessa frågor eftersom de är gränsöverskridande. Det är inte frågor som endast rör , eller specifikt. Avslutningsvis vill jag göra ett medskick till utrikesministern. Det gäller oljebolagens ansvar i händelse av katastrofer. Från EU:s sida konstateras att det egentligen inte finns något direktiv eller någon förordning som pekar på oljebolagens ansvar i händelse av en katastrof. Jag skulle vilja ha ett system där man för varje enhet olja eller gas som pumpas upp helt enkelt måste betala in pengar till en fond som ska förvaltas av staterna. I händelse av en katastrof ska det åtminstone finnas pengar för att reparera miljön, naturen. kan bolagen gå i konkurs och så står staten där med hela ansvaret. Det är oacceptabelt. 42 Utrikesminister (M): Jag glömde kommentera ecuadorianska förslag som väl hade lite av hugskottets karaktär. Det skulle innebära att vi fick betala enorma subsidier till , och . Jag ser inte riktigt fram emot den riksdagsdebatt då jag skulle försöka få igenom det i kammaren, om jag uttrycker saken på det sättet. Det är viktigt att vi följer dessa frågor och också tittar på dem konkret. Jag har själv tillsammans med bland annat , Statoilchefen och den norske utrikesministern varit och tittat på Snøhvitfältet uppe vid Hammerfest, som i det här konkreta fallet är det största enskilda fältet för gasutvinning. I dessa arktiska områden har man från norsk utgångspunkt utvecklat ny teknologi, och det ingav, måste jag säga, ett visst förtroende. Jag ser det som positivt att man också från rysk sida intresserat sig för den teknologin när man nu diskuterar Stockmanfältet. Vi får se hur det går med det projektet. Det är viktigt att vi i största allmänhet diskuterar de här frågorna, tar upp klimataspekten, Durbanaspekten, pekar på miljöriskerna och också har kontakt med dem som sköter det hela. Återigen: Jag har ett betydande förtroende för det sätt på vilket , och deras ledande företag hanterar dessa problem. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2011/12:149 om kvaliteten i äldreomsorgen 43 Statsrådet (KD): har frågat mig vad jag avser att göra för att utarbeta kvalitetskontroller i äldrevården. har även frågat mig vad jag avser att göra för att personalen ska få möjlighet att utvecklas i sitt viktiga yrke och att anmäla eller meddela missförhållanden oavsett driftsform. frågar vad jag avser att göra för att höja kvaliteten i äldrevården. Jag vill börja med att besvara frågan vad jag avser att göra för att höja kvaliteten i äldrevården. Att det finns personal med lämplig utbildning och erfarenhet och att kvaliteten systematiskt och fortlöpande ska utvecklas och säkras är en av de viktigaste faktorerna för en god kvalitet. Dessa lagstadgade kvalitetskrav gäller både för verksamhet och för privata/enskilda utförare. Regeringen har tagit initiativ till Omvårdnadslyftet, en utbildningssatsning för äldreomsorgens medarbetare som pågår . Omvårdnadslyftet syftar till att stärka både den grundläggande kompetensen för undersköterskor och vårdbiträden och den kompetens som behövs för specialiserade uppgifter. har regeringens uppdrag att förbereda, administrera och löpande följa upp Omvårdnadslyftet. har 210 kommuner sökt bidraget, och av dessa kommer att använda det för hela äldreomsorgen. Regeringen har från infört en bestämmelse i socialtjänstlagen om en nationell värdegrund för äldreomsorgen. För att stödja värdegrundsarbetet i kommunerna har upphandlat högskoleutbildning för bland annat arbetsledare och biståndsbedömare. har ca 600 anmälningar till utbildningen inkommit, och det är glädjande att utbildningen väcker sådant intresse i kommunerna. Vården och omsorgen om de äldre med omfattande vård- och omsorgsbehov är en mycket prioriterad fråga. Regeringen avser därför att satsa sammanlagt på insatser för den gruppen . En särskild äldresamordnare, , har utsetts för att leda arbetet. Målet är att få omsorgen och vården att samverka bättre kring de äldre samt att mer effektivt använda resurserna så att vården och omsorgen i högre grad utgår från de äldres behov. De äldre och deras anhöriga måste kunna lita på att vården är trygg och värdig. Det har varit en angelägen fråga för regeringen sedan den tillträdde 2006 att skapa transparens och stimulera till förbättringsarbete och underlätta fria val i vården och omsorgen. Ett led i det arbetet är att utveckla öppna jämförelser av kommunernas äldreomsorg.