prot · GZ0946 · 2011-12-12 00:00:00 — Att stödja uppbyggandet av samhällsfunktioner som fungerar och är stabila och att främja demokratiska institutioner, inklusive partisystem, politiska partier och parlamentarism, är därför betydelsefullt. Här spelar det partinära biståndet en viktig roll. Detta bistånd har i det närmaste fördubblats under den borgerliga regeringen, och i årets budget ökar det med ytterligare . Det görs också vissa justeringar som innebär förändringar för de partinära stiftelserna då en del överförs i en pott för ökat fokus på partisystemet snarare än på det direkta systerpartistödet. Det är en mindre del av anslaget som ändras. Satsningen på Öppna biståndet ökar transparensen så att det blir enklare att följa det svenska biståndet. Man ska kunna se vart det går, hur mycket som går i väg och att det är betydelsefulla satsningar. Man ska kunna utvärdera och följa med i hur det används. Oavsett om man är verksam i mottagarlandet eller är svensk skattebetalare eller journalist ska man kunna gå in på och följa biståndet. Det ger ökad möjlighet till granskning och uppföljning och andra möjligheter att ställa krav på förändringar och resultat. Det kan också vara en del i att stävja korruption. Den särskilda demokratisatsning som görs inom biståndet i årets budget känns aktuell och välmotiverad med tanke på de stora frihetsrevolutioner som pågår runt om i världen. Frihet på nätet är en stor del i demokratisatsningen. Tillgången till internet och mobiltelefoni är kanske ett av de största hjälpmedlen för frihetskämpar runt om i världen och det största hotet mot världens diktatorer. Trots att dessa hjälpmedel också kan användas för att kartlägga och förfölja frihetskämpar är de en mycket positiv kraft. Värdet av tillgången till denna teknik blev tydligt under den arabiska våren i norra och . Givetvis spelar detta en viktig roll i vilken diktatur eller dåligt fungerande demokrati som helst. Vi ser stora demonstrationer efter valet i putinismens . Självklart har sociala medier och mobiltelefoner även där en viktig roll att fylla för demokratin. Försvaret av demokratin och de mänskliga fri- och rättigheterna är en grundläggande del i Alliansens politik. Alla människors lika värde och rättigheter oavsett etnisk bakgrund, religion, sexuell läggning etcetera måste vara en självklarhet för oss alla. Kvinnors rättigheter och möjlighet till deltagande i samhället fortsätter stå i centrum för vår politik. Tyvärr kan vi konstatera att det finns alltför mycket kvar att göra på detta område. Här har vi kanske inte den allra största fajten i riksdag, utan här behöver vi som svenskar jobba gemensamt gentemot kolleger i andra länder. Många kvinnor saknar grundläggande rättigheter. Förtrycket är stort, inte minst i situationer av krig och konflikt. Därför är FN:s resolution om kvinnor, fred och säkerhet central. SRHR-frågorna, det vill säga frågorna om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, där kvinnor är extra utsatta är ett annat område där är drivande. Det handlar om att tillföra resurser i form av pengar. Men det handlar också om att arbeta politiskt och diplomatiskt för att förändra regelverk, lagstiftningar och attityder. Frågan om hiv/aids är ett stort humanitärt problem men får också direkta konsekvenser för den ekonomiska utvecklingen. Mödra- och barnadödligheten är en annan stor utmaning där en bra mödravård och rätten till fria, säkra och givetvis legala aborter är grundläggande. Att tillvarata kvinnors rättigheter är inte bara en viktig rättighetsfråga. Vi har helt enkelt inte råd att låta hälften av befolkningen stå utanför samhället. Vi har inte råd vare sig humanitärt eller ekonomiskt att stänga ute kvinnor från samhället, politiken och näringslivet och förvägra dem deras rättigheter. Kvinnor gör en stor del av arbetet i utvecklingsländerna men ofta obetalt. Vi vet att när de ges möjlighen att tjäna pengar använder de dem i mycket större utsträckning än männen för att återinvestera i verksamheten och inte minst för att satsa på sitt hem, sin familj och sina barns skolgång. har en viktig uppgift i att fortsätta arbetet och driva SRHR-frågorna och frågor om kvinnors rättigheter. Min kollega kommer att gå in närmare på specifikt SRHR-frågorna och gräva lite djupare i dem. Humanitärt bistånd till människor som lider nöd är kanske ett av de mest handgripliga och verkningsfulla medel vi har för att lindra mänskliga skador till följd av bland annat naturkatastrofer, väpnade konflikter och andra katastrofliknande situationer. Avslutningsvis, herr talman, konstaterar jag att internationellt är starkt inom biståndet, och vi gör avtryck. Vad gör och säger gör skillnad för fattiga människor runt om i vår värld. Det gör att det vi står här och talar om förändrar världen mer positivt. Jag vet att jag stod här . Jag tror att det är exakt vi hade biståndsdebatt förra gången. Det brukar vara vid . Jag refererade till att jag hade haft ett samtal med biståndsminister innan och diskuterade hur de nu formar sin biståndspolitik utefter och med som en förebild. Det som är glädjande är att det finns utveckling även här. Om vi kollar hur det ser ut nu är det inte bara utan en ganska lång rad av länder som blickar åt , ser vad vi gjort med vår utvecklingspolitik och försöker utveckla på liknande sätt. Det tycker jag är bra. Vår ambition måste alltid vara att vårt bistånd till varje enskild biståndskrona ska göra största möjliga nytta för dem som lever i utvecklingsländerna. Det är ett ansvar vi har gentemot dem som är beroende av vårt bistånd och alla dem som lever i utvecklingsländer. Men det är också ett ansvar gentemot våra svenska skattebetalare. De ska se att de pengar som de sliter, arbetar och kämpar ihop och som vi tar in i skatt och lämnar till bistånd gör verklig nytta. De ska på lång sikt skapa hållbar ekonomisk utveckling och en bättre livssituation för de människor som vi alla värnar om. 52 (SD) replik: Varje krona ska satsas där den gör mest möjliga nytta. Det kan jag hålla med om. Det har jag också sagt i mitt anförande. Flyktingorganet ansvarar för mer än 43 miljoner människor på flykt runt om i världen. Vi kan till exempel nämna ett flyktingläger i som ansvarar för 400 000 människor. Jag skulle vilja ställa en fråga till och , och även som representant för Alliansen. Anser han verkligen att det är rättvis fördelning av pengar att göra avräkningar på ungefär 3 miljarder i biståndsramen för flyktingmottagning i som man ger flyktingorganet bara som ansvarar för så många människor i nöd? 53 (M) replik: Jag tror att det krävs att vi gör insatser för att hjälpa personer på plats i sina hemländer så att de förhoppningsvis aldrig behöver bli flyktingar. Det är grundregel nummer ett. I det läge vi har möjlighet kan vi genom UNHCR och andra hjälpa personer i flyktingläger i deras närhet. Det finns en anledning till att människor flyr. I vissa lägen är det så att personer måste fly. Dessutom är det inte hållbart att de bor i ett flyktingläger i kanske ett grannland som helst. är det så att de grannländer som de flyr till inte heller är några utvecklade industriländer. Det finns en brist på förmåga att kunna absorbera och ta emot även i de länderna. Det viktiga är att vi försöker att satsa på bistånd och utveckling i olika former så att vi får en stabil och trygg situation i dessa länder. Där haltar och argumentation. Det är väldigt mycket snack om att vi ska dra ned bistånd och satsa på plats i stället. Men man gör inte det heller. Paradfrågan är att vi ska minska flyktingmottagningen. Vi ska dra ned flyktingmottagandet och i stället hjälpa människor på plats. Det är inte så att vi inte vill hjälpa människor på plats, men det är att det inte går. Dessutom säger ni: Vi vill hjälpa människor mer på plats, men vi ska minska biståndet kraftigt. Hur går det ihop, ? 54 (SD) replik: Självklart finns det fall där människor inte kan stanna kvar i sina hemländer. Vi vill även med vår politik hjälpa människor som enligt till exempel behöver få ett skydd och där UNHCR förflyttar ett antal kvotflyktingar som inte kan vara kvar på plats. Det är självklart att man ska hjälpa till. Men avräkningen från biståndet går även till människor vilkas asylsökan avslås och som ska resa tillbaka. Kostnaderna där anser jag är mycket större än för dem som verkligen måste ha ett skydd i . Vi säger att vi vill hjälpa människor på plats. Det vill vi. Vi satsar också 1 miljard extra till UNHCR i vårt förslag. Vi satsar på viktiga insatser i biståndet. Men vi menar att der finns många insatser som är orimliga och oansvariga, och dem vill vi skära ned på. Vi vill ta ansvar för till exempel äldrevården och vårdplatser i som också kan handla om att rädda liv. Jag ska ta ett exempel på bistånd som vi anser är oansvarigt. Jag vill ställa en fråga till hur han ser på att betalar bistånd till den palestinska myndigheten som den betalar ut löner till terrorister. Är det att hjälpa fattiga, svältande människor, eller är det att bidra till någonting som är kontraproduktivt och negativt? 55 (M) replik: Det handlar om att göra många olika delar . Vi har haft en debatt här som handlade om och därefter en debatt om Kosovo. Där har vi varit , och i Kosovo ännu längre än i . är det väldigt få personer som flyr från Kosovo till eller för den delen till andra länder. Det är något fler från . Om vi inte hade varit på plats med fredsbevarande styrkor och inte hade varit på plats och skapat fred i Kosovo, eller inte senare jobbat med utveckling, hade sannolikt strömmen av flyktingar från Kosovo till och andra länder varit större än . Det är på samma sätt i . Där är vi på plats med militär för att se till att människornas situation och trygghet i hemlandet blir bättre. Vi jobbar parallellt med utvecklingspolitiken för att se till att livssituationen i övrigt blir bättre och man får en utveckling. Då minskar givetvis människors behov av att fly och söka skydd. Det innebär i sin tur att man möjligtvis behöver lägga mindre resurser på flyktingmottagande i landet. Men i de situationer vi måste göra det är det rimligt att vi lever upp till internationell standard och försäkrar människor i nöd en säker framtid. Dessutom ger vi ett rejält stöd till FN:s olika organ, katastroffonden men också UNHCR. 56 HANS (V) replik: inledde med att prata om regeringens ansvarsfulla ekonomiska politik, men jag ifrågasätter om den här regeringen har en ansvarsfull biståndspolitik. Man kan fråga sig: Är det verkligen ansvarsfullt att ta 5,5 miljarder ur biståndsbudgeten, i ett läge där vi aldrig haft så många hungriga på jordklotet som just , och använda de pengarna till att finansiera flyktingmottagande i , studenter vid svenska universitet och cocktailpartyn på den svenska ambassaden i ? Är det ansvarsfull biståndspolitik att minska stödet till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i ett läge när en kvinna dör i samband med graviditet? Är det ansvarsfull biståndspolitik att pumpa in ytterligare 400 miljoner i , trots att tydligt kritiserats av för att man inte haft ett utvecklingsperspektiv på sin verksamhet, att gång på gång har visat sig placera pengar i företag som bidrar till skatteplanering och har kanaliserat pengar genom skatteparadis? Är detta en ansvarsfull biståndspolitik? Jag tror att svaret på den frågan är ganska uppenbart för de allra flesta: Det är det självklart inte. I detta läge när vi ser den ekonomiska krisen runt om i världen skulle vi verkligen behöva en ansvarsfull biståndspolitik. Vi ser ju att det inte är vi i som drabbas värst av den ekonomiska krisen, utan det är världens absolut fattigaste. Den här krisen är skapad genom att demokratin har pressats tillbaka, av att vinstintressena har fått styra en allt större del av ekonomin i stället för allmänintressena, att en allt större del av världsekonomin dragits in i spekulation och kortsiktiga vinstintressen. I det läget borde en ansvarsfull ekonomisk politik vara att arbeta för att stänga skatteparadisen och minska kapitalflykten. Därför har tydligt krävt ett förbud mot att ger ekonomiskt stöd, lån och exportkrediter till företag som bedriver just skatteplanering och placerar sina medel i skatteparadis, som har skett bland annat i . Det säger nej till, och jag frågar varför. 57 (M) replik: ställde en rad frågor till mig, och han lyckades själv besvara de flesta. Inte helt överraskande är mina svar möjligtvis något annorlunda. Jag tycker att vi har en ansvarsfull biståndspolitik, där vi tillför nya medel. Vi har en rekordhög biståndsbudget. Vi har många andra delar där vi går igenom hur vi jobbar för att få ett effektivt bistånd, ett öppet bistånd, där det är transparent och man kan se vart pengarna går och där vi har tydliga regelverk. Det finns många områden där det är svårigheter och problematik, så det kommer alltid att finnas en viss risk för att det blir fel någonstans. Men vi ska ha regelverk, och vi ska kunna följa upp och utvärdera. I det läget där någon begår felaktigeter ska man givetvis kunna ställa företag eller personer till svars. När det gäller lyder de under företagsregelverken, och de ska följa dem. Vi ska så långt som möjligt jobba för att det ska bli så transparent som möjligt. Jag vet att man på jobbar för att komma ännu längre. Vissa delar kommer att vara företagshemligheter. Men det är viktigt att det går att utvärdera och följa upp och att vi kan ta del av vad som sker. Det som är intressant är att bland ganska omfattande verksamhet letar upp några exempel där allt inte har gått bra. Det är tydligt att det har varit så. Men han nämner aldrig något av alla de företag som har gjort investeringar och som har skapat tusentals jobb runt om i världen till fattiga människor som inte hade vare sig jobb eller försörjning. Anledningen till att vi lägger mer pengar på är att vi ser att det ger utveckling, långsiktighet och tillväxt. 58 HANS (V) replik: är det inte så att behöver gräva speciellt djupt för att hitta skandaler i . På radion är det närmast rapporter om hur har placerat pengar i företag som driver avancerad skatteplanering. Det bidrar till, som jag tog exempel på i talarstolen, att man undandrar resurser från fattiga länders regeringar som kan ge barn möjlighet att gå i skolan. Det har varit skandaler med att man har investerat i företag som har varit oseriösa, bland annat i , där det resulterade i att en lång rad bönder förlorade sin inkomst. Det finns goda exempel på hur man har kanaliserat pengar genom skatteparadis och understött den typ av verksamhet som har varit en del i att skapa den ekonomiska krisen. Vi fick ytterligare ett exempel på att missbrukar de resurser man har fått av riksdag. Det visade sig att en person uppmärksammade att det fanns korruption i företag som statliga hade placerat pengar i. I stället för att ta krafttag mot denna korruption valde att hänga ut den person som hade uppmärksammat korruptionen. Man hängde ut denne whistleblower för hans arbetsgivare. säger att felaktigheter ska rättas till och att de ansvariga ska ställas till svars. Jag undrar: När ska den borgerliga regeringen ta krafttag för att röja upp i i stället för att pumpa in mer pengar år ut och år in? Det måste få konsekvenser att detta statliga riskkapitalbolag, som det trots allt är, gång på gång bryter mot och medskick till denna organisation. Jag vill avslutningsvis bara ställa en fråga till . pratar om transparensen, öppenheten. Han sade till och med i talarstolen: Gå in på Open aid så kan ni se vad de svenska biståndspengarna används till. Problemet är att 5,5 miljarder av den svenska biståndsbudgeten aldrig redovisas på aid. Det är de pengar som används till avräkningar. Varför redovisar ni inte de här pengarna på Open aid? 59 (M) replik: Jag kan börja någonstans där började, kring och att det inte är bra. Jag tycker att och liknande verksamheter generellt sett är bra. Sedan finns det felaktigheter. Du tog upp exemplet med en whistleblower som presenterades i medierna . Jag kan inte försvara det på något sätt, utan där har det begåtts felaktigheter. Det första är då att se till att man inte gör om det, men sedan måste vi se vad vi kan göra för att minska riskerna för dem som möjligen har utsatts för risker. Dessutom måste man ha en öppenhet och en strategi framöver för att kunna välkomna whistleblowers i stället för att hänga ut dem. Där pågår det ett arbete för att göra det möjligt att komma med kritik och ha ett skydd även hos . finns det alltid. Det är riskkapitalföretag. Du tog upp Swedmilk i , och där begicks det kriminella handlingar som ligger under åtal. Det sker en polisutredning och en rättslig process kring hela den affären. Oavsett vem som investerar i ett företag kanske det inte är stora fel om någon stjäl pengarna, utan det kan vara den som har begått gärningen. När det gäller skatteplanering har vi ganska tydligt här i , jag vet inte hur , haft voteringar om avtal mellan skatteparadis och där vi undanröjer möjligheterna att bedriva legal skatteplanering. Det är trots allt i många lägen skatteplanering som är i gråzonen på grund av att företag har placerat pengar i skatteparadis i olika länder. Vi ska försöka hitta avtal som bygger bort skatteparadisen och se till att alla som tjänar pengar betalar skatt och är med och bidrar, så kan vi hålla nere skatterna. Där har vi olika syn, för jag vill hålla nere skatterna. Den nuvarande budgeten är på , och drar du bort alla avräkningar från de 35,8 miljarderna är det fortfarande mer pengar till bistånd och fattigdomsbekämpning än någon rödgrön regering som parti har stöttat någonsin har lagt. 60 (S) replik: Jag har två frågor till . Den första är: Är enprocentsmålet ett problem eller en möjlighet? Den andra frågan är: Vad är det viktigaste som den borgerliga regeringen har åstadkommit inom biståndspolitiken som ni nu har haft regeringsmakten? 61 (M) replik: Det var ju en ledande fråga om enprocentsmålet som ställde till mig. Det är ganska vida känt att jag aldrig har gjort vågen över enprocentsmålet, men inte på grund av att jag tycker att nödvändigtvis är alldeles för mycket i bistånd utan utifrån att det blir fokus på beloppet snarare än på vad vi vill göra. Däremot vet jag att det finns en bred överenskommelse både inom Alliansen och i riksdag om . Till skillnad mot tidigare regeringar har den här regeringen nästan gjort mer än vad den har lovat. Andra regeringar, som partis tidigare regeringar, har haft ett enprocentsmål men i stort sett aldrig, med undantag av , nått upp till det. Den här regeringen har levererat detta, även om vi moderater inte har drivit frågan om enprocentsmålet . Viktigare är att lägga fokus på frågan vad vi vill göra. Vi vill ha ett mer effektivt och öppet bistånd, och vi vill ha mer resultat. Det tror jag egentligen att alla skriver under på. Jag skulle vilja höra den som går upp och säger rakt emot. Men det handlar om vad man gör för att få möjlighet att utvinna resultat, kunna följa ett ärende och kunna öppna upp biståndet så att man kan följa det. Där har det gjorts ganska mycket. Sedan tycker jag att fokuseringen på demokrati och mänskliga rättigheter, på kvinnors roll och rättigheter i samhället och deras delaktighet och även på klimat och miljö de tre prioriteringarna kanske är något av det viktigare som vi har gjort. 62 (S) replik: erkänner utan omsvep att han inte har gjort vågen över enprocentsmålet. Jag tolkar det svaret så att han ser enprocentsmålet mer som ett problem än som en möjlighet. Jag fick inget tydligt svar på frågan, men det är den tolkning jag gör. Är det, , möjligen förklaringen till att den här regeringen, som du ytterst stöder som riksdagsledamot, har gjort det närmast till en konstart att hitta på avräkningar i biståndet? Det är ju inte bara biståndsnivån som sådan som når rekordnivåer, utan det gör även avräkningarna. Såvitt vi kan se håller de sig inom de så kallade Dacreglerna. Men måste man verkligen utnyttja varje liten krona och varje liten millimeter av reglerna? Är det skäligt att göra så här stora avräkningar, ? 63 (M) replik: Exakt vad som är skäligt är kanske svårt att säga. Men klart är att det finns regelverk för vad som får räknas som bistånd och inte, och på samma sätt som den socialdemokratiska regeringen gjorde innan räknar också den här regeringen av. Men det är en skillnad. Om du tar de 35,8 miljarder som vi nu lägger på bistånd och tar bort de drygt 5 miljarder som är avräkningar, då är de återstående pengarna mer än vad en socialdemokratisk regering har lagt i bistånd någon enskild gång inklusive alla era avräkningar. Så visst prioriterar vi biståndet. När det gäller enprocentsmålet: Jag har stått i kammaren och argumenterat mot det, så jag tycker att jag har varit ganska tydlig. Det har jag gjort eftersom jag har sett problematiken. Men vet jag att det finns en överenskommelse, och då jobbar vi för den och ser framför allt till att lägga fokus på resultat och verksamhet. När det gäller enprocentsmålet såg vi, när vi stod här , i finanskrisens värsta skede när bnp gick tillbaka, att biståndet minskade. Då blir det en ryckighet som blir lite problematisk. Därför har jag efterlyst en mer långsiktig strategi, så att man inte får sådana svängningar, eftersom det kan bli lite problematiskt med alla stora svängningar i biståndet. Det är anledningen till att jag emellanåt ser enprocentsmålet som en utmaning inte på grund av själva beloppet och att vi borde satsa mindre på utvecklingspolitik. 64 (MP) replik: Jag har en fråga om additionaliteten. Vi har skrivit på Kyotoprotokollet. Där är det rätt tydligt att de klimatsatsningar som vi gör i syd inte ska räknas in i det traditionella biståndet. Väl är väl det, för tyvärr tyder det allra mesta på att det kommer att krävas mycket stora satsningar på både anpassning till redan inträffade klimatförändringar och fortsatt förebyggande arbete. Börjar man räkna in det, vilket regeringen gör i sin budget, ser jag en stor risk att en stor andel av det traditionella biståndet som naturligtvis kommer att behövas framöver, vilket vi väl är helt eniga om kommer att ätas upp ganska snabbt. Därför vill vi i under resten av mandatperioden satsa nästan 5 miljarder på extra klimatbistånd, medan regeringen räknar av det från det traditionella biståndet. Jag skulle vilja höra hur tänker framöver på den punkten. 65 (M) replik: Vi har väl en ganska tydlig miljö- och klimatprofil i biståndet. Det är pengar som ingår i biståndsbudgeten som avräknas och kallas klimatbistånd. Utöver det vilket kanske är ännu viktigare arbetar man i alla former av relationer med biståndspolitiken med att ha ett klimattänk i bakgrunden. De saker som vi i våra länder kanske har gjort under utveckling eller på ett sätt som har varit mycket mer miljöförstörande, det kan vi i utvecklingsländerna redan från början göra mycket mer rätt, så att de inte behöver upprepa misstag som har gjorts tidigare. Det kan gå att göra i vissa lägen. Utifrån de resurser som vi har har vi valt att räkna in det i biståndet. förekommer givetvis stora diskussioner, som Durbanmötet i , där man kommer överens om stora internationella åtaganden utöver bistånd och så vidare och avtal vad gäller miljö och klimat. Men där är vi inte i alla lägen . 66 (MP) replik: Det var intressanta saker du tog upp i ditt inlägg, till exempel detta med leapfrogging, grodhoppning, som du var inne på, att man kan använda smart teknik direkt, vilket det finns en del spännande exempel på. Men det var inte riktigt svar på min fråga, utan min fråga gällde ganska konkret att väldigt mycket tyder på att det snabbt kommer att krävas Sternrapporten nämnde det och andra rapporter har nämnt det därefter stora satsningar på både adaption och mitigation, både anpassning och fortsatt förebyggande arbete i syd. Vi vet att vi har olika syn på detta i den budget som var och det gröna budgetförslaget. Men om du tittar framåt, ser du inte en risk att en väldigt stor del av det traditionella biståndet kommer att ätas upp av det så kallade klimatbiståndet? Det var vilken riskbedömning du gör av detta som frågan gällde. 67 (M) replik: