prot · GY0951 · 2011-02-01 00:00:00 — säger statsrådet att massor av elnät behöver fixas och ordnas till, men att det kostar pengar. Självklart kostar det pengar. Det kostar också enorma pengar med en, två, tre, fyra, fem, sex eller sju jobbskatteavdrag eller vad regeringen nu har gjort. Allt kostar pengar. Det handlar ytterst om en prioriteringsfråga. Jag tackar ändå statsrådet för en livlig debatt. Det är en debatt som jag tycker är oerhört angelägen. Det handlar om människors problem i vardagen som vi behöver fixa. Jag vill verkligen uppmana statsrådet att ta del av alla de förslag som bland annat vi har lagt fram, till exempel att tillsätta en elpriskommission som ska vända på varenda sten för att på alla möjliga sätt undvika de höga elprisnivåerna som vi har sett . Vi sträcker ut handen, statsrådet. 30 (S): Jag kan lova att vi socialdemokrater är hederliga. Det är lite fräckt att stå här i kammaren och påstå något annat. Problemet med elpriset just nu med tanke på hur het frågan är och att ministern inte här i kammaren kan presentera utkast till en eventuell lösning, leder till att man använder den typen av argument i debatten. Jag vill påminna och övriga här i kammaren om att det är vi socialdemokrater som har byggt starkt tillsammans med medborgarna i . Man får inte glömma det eftersom ministern så gärna vill påminna om historien. Situationen just , att elpriserna skenar i sanningens namn är det kallt väder kärnkraftverken står stilla eller har stått stilla av och till, och nivån i vattenmagasinen, kommer naturligtvis att upprepas. Vi måste hitta en lösning, och vi måste göra det snart. Därför är det mer viktigt att ministern koncentrerar sig på hur vi hittar lösningar för att få ned elpriset än att stå och hacka och fara med osanningar om vad vi socialdemokrater och De rödgröna har för politik. Det är som gäller, inte historien. Det kan vara viktigt för ministern att tänka på i sitt slutanförande. Jag kan bara konstatera att vi har lagt fram förslag på bland annat en elpriskommission som ska diskutera en lösning. Vi har sträckt ut handen. Är ministern beredd att ta den? 31 Närings- och energiminister (C): Låt mig få tacka för den här debatten. Nej, människors upplevelser är verkligen inte hyckleri det är jättetufft för många som får sina elräkningar. Men det är Socialdemokraternas dubbelspel det är det som är mitt bekymmer. Jag tror i grunden att Socialdemokraterna det har jag erfarenhet av skulle kunna vara beredda att göra upp om ni inte hade haft och . Jag satt med er och försökte komma överens, och hade ni varit ensamma är jag helt övertygad om att vi hade kommit överens. Vi får se vad en ny partiledare kan göra i det socialdemokratiska partiet. Jag tror nämligen så här: Det måste vara långsiktiga spelregler. Det är det marknaden har reagerat på, och det är det investerarna har reagerat på. Det är därför vi bygger mer förnybart . Det är därför vi bygger mer elnät . Det är så vi får en bättre funktion av el- och energimarknaden. Jag tror också att det är viktigt att ge en signal om kärnkraften om man ska kunna klara det här framöver. Det dubbelspel som ni har tillsammans med och Vänstern om att vi kanske ska ha kärnkraft men kanske ska stänga den skapar osäkerhet på marknaden. Det är inte jag som säger det, utan det är de som investerar som säger just detta. Men: Välkommen! Jag är beredd att diskutera med Socialdemokraterna om att hitta en långsiktig lösning. jobbar jag för att förbättra den här funktionen, för det är väldigt viktigt att människor känner förtroende för detta. Man måste lita på att vi har myndigheter som kontrollerar nätavgiften. Man måste lita på att de här bolagen inte fifflar med vattenkraften, kärnkraften eller vad det är. Man måste lita på att det finns en fullständig kontroll på hela energimarknaden. Det är de verktygen som vi har gett våra myndigheter. Behöver vi göra mer kommer vi att ge dem mer verktyg för att åstadkomma detta. är det så här: Genom att bygga mer av det förnybara, genom att göra denna omställning och genom att göra oss mindre beroende av kärnkraft och vattenkraft blir också marknadens funktionssätt bättre. är ett kallt land och ett avlångt land, och vi har en bra situation i grunden därför att vi har tillgångar. Det är klart att priset, det som människor reagerar på, är ett jätteproblem, och det måste vi politiker lyssna till och jobba med. Men det blir inte bättre om man stänger av och höjer skatter. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2010/11:128 om jobben i 32 Närings- och energiminister (C): har frågat mig om jag avser att verka för att råtalloljan klassas som restprodukt eller som produkt. frågar därtill om mitt ställningstagande om konsekvenserna för verksamheten bedriven av i i det fall råtalloljan klassas som restprodukt. Först av allt vill jag säga att regeringens utgångspunkt i arbetet med hållbarhetskriterierna är att skogsindustrins biprodukter i form av flis, spån, bark, lutar med mera utan betungande byråkrati kan förädlas till moderna biobränslen av olika slag. EU:s förnybarhetsdirektiv innehåller ett antal kriterier som måste vara uppfyllda för att bioenergi ska få räknas som förnybar och få åtnjuta främjandeåtgärder som till exempel skattebefrielse. I direktivet regleras att bioenergi som utvinns ur biologiskt avfall eller biologiska restprodukter inte behöver uppfylla samtliga kriterier. För biprodukter som inte är restprodukter gäller däremot att samtliga kriterier för hållbarhet måste visas vara uppfyllda. För företagen är det därför avgörande om ett material är en restprodukt i direktivets mening eller en biprodukt som inte räknas som restprodukt. I direktivet ges dock ingen definition av det nya begreppet restprodukt. För att företagen inte skulle utsättas för orimlig osäkerhet vid introduktionen av systemet med hållbarhetskriterier för biodrivmedel beslutade regeringen att i propositionen Hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen som överlämnades till föreslå en konkret definition av begreppet restprodukt. Jag kan konstatera att en enig riksdag ställde sig bakom regeringens förslag. Det åligger i det kommande arbetet att tillämpa denna definition i det enskilda fallet. Regeringens avsikt med definitionen var dock att skogsindustrins biprodukter generellt ska kunna förädlas till biodrivmedel med minsta byråkratiska börda utan att ge avkall på ambitionen att dessa ska uppfylla högt ställda krav på hållbarhet. En klassning av råtallolja som restprodukt skulle enligt min mening innebära att samma villkor vad gäller hållbarhetskriterier kommer att gälla för förädling av råtallolja som för andra industrier som använder råtallolja som råvara. För regeringen har denna konkurrensneutralitet varit viktig. 33 (S): Först vill jag säga att vi kan göra den här frågan hur komplicerad och krånglig som helst om vi pratar i tekniska termer. Men låt mig då klargöra att det för mig och för många andra handlar om jobben i . Det handlar om upp till 300 jobb som är berörda av hur regeringen väljer att tolka ett begrepp. Det är oerhört viktigt. Jag vet att man i följer interpellationsdebatten. Jag vet att det har gått ut en inbjudan till näringsministern att göra ett besök på företaget. Jag vet att samtliga fack är involverade i frågan, som då kan verka så komplicerad. Låt mig också kort säga att jag är riksdagsledamot från . Jag har tidigare haft interpellationsdebatter med näringsministern om när den fabriken lades ned, och den dåvarande kritiken var att näringsministern inte ens besökte i . Jag har också haft interpellationsdebatter med ministern om läget i när lade ned. Och finns det återigen ett hot mot jobben efter kusten och det vi kallar basindustrin i . Utifrån det är det också en oerhört angelägen fråga. Jag säger detta så att det ska vara fullständigt klart att det är det här frågan handlar om i sin förlängning. De två tidigare gångerna var det företagen och marknaden som hade ett avgörande beslut när det gällde i vilken situation företagen skulle hamna. Den här tredje gången är det politiken som har ett stort inflytande på hur jobben i kommer att hanteras och om de kommer att finnas kvar långsiktigt. Det är det första. Den produkt som används här eller restprodukt, som väljer att kalla det är en grön produkt. Det är råtallolja som utvinns ur skogen. Råtalloljan används i fabriken i för vidareförädling i en lång kedja där man tar vara på hartser, estrar och allt vad det heter för att tillverka klister och färger, beläggning för gator och vägar och så vidare. Man tar alltså till vara det naturen har att erbjuda i råtalloljan. Det som sedan blir kvar är tallbeckoljan, och den säljer man och använder till förbränning. Om det skulle vara så, ministern, att ni väljer att kalla råtalloljan restprodukt innebär det att den kommer att eldas upp. Det betyder också att man gör det för att öka statistiken på hur använder förnybar energi. Den eldas upp eller ger drivmedel. Det skulle betyda att man slår sönder förutsättningarna för en långsiktig överlevnad för fabriken i . Det vore oerhört tråkigt, och det vore en katastrof för bygden om det skedde. Utifrån min erfarenhet och mina tidigare debatter med näringsministern är jag väldigt angelägen om att få svar på den konkreta fråga som jag ställer: Hur kommer ministern att klassa råtalloljan, som produkt eller som restprodukt? 34 Närings- och energiminister (C): Jag tycker också att detta kan uppfattas som otroligt komplicerat. Men det är ett direktiv om hållbarhet som ligger till grund för vår lagstiftning. Hela ingången i det här har varit så lite byråkrati som möjligt, och jag tror att vi har fullt stöd för det, inte minst i företagsvärlden. Man måste sätta definitioner på saker och ting för att de företag som är inblandade ska slippa ifrån byråkratin. Råtalloljan är ju en restprodukt, och då borde den klassas lika oavsett vad man använder den till. Det är hela vår ingång. För kommer inte det här att innebära någon förändring. Det klassas som restprodukt, och då kommer man att slippa ifrån byråkratin, liksom andra företag som använder råtallolja också kommer att göra. säger att man då kommer att elda upp den. Fram till var det möjligt att elda råtallolja, men ingen gjorde det. Varför skulle man börja göra det nu? Det är snarare så att vad man gör av råtalloljan har förädlats, och det finns nya företag som gör nya produkter. Jag kan inte förstå så det måste förklara för mig varför vi ska ha olika regelverk när det gäller detta. Det är tydligt att råtalloljan klassas som en restprodukt, och ska vi också ha det enklare regelverket. Det måste vara bra både för och för andra som använder råtalloljan. Varför ska vi skilja på detta? Jag har väldigt svårt att förstå det. 35 (S): Som näringsministern är väl medveten om har det lagts en speciell skatt på eldning av råtallolja. Den har funnits , och den har funnits just därför att man skulle kunna använda råtallolja i en vidareförädlingskedja, som skapar nya produkter, som i sin tur skapar flera jobb, som i sin tur gör att kusten utefter lever. Den stora producenten är ju det bolag som vi pratar om, och det stora produktionsstället är . Jag förstår inte frågan. Skulle man elda upp råtalloljan till , när vi ända i princip har haft en skattelagstiftning som ska värna råtalloljan? Detta var på tapeten , när ministern drog tillbaka förslaget när det gällde skatten. Ministern säger att råtalloljan är klassad. Men låt mig då fråga: Varför är råtalloljan enligt avfallslagstiftningen och kemikalielagstiftningen klassad som en produkt? Varför är det så? säger ministern att råtalloljan är en restprodukt, att den är klassad som en restprodukt. Det är ju ett tydligt svar. Är det så att man i den ena lagstiftningen, avfallslagstiftningen, säger att råtalloljan är en produkt och i den andra lagstiftningen, kemikalielagstiftningen, säger att råtalloljan är en produkt men säger att det är en restprodukt? I och med det beskedet säger man till att råvaran en grön råvara som man vidareförädlar, en grön råvara som skapar jobb och förädling, en grön råvara som man tar till vara och använder till nya produkter ska sopas undan, för då blir incitamentet: Bränn upp den! Hur ska göra? Där har man stora krav på sig att klara kravet på fram . Kommer de att köpa upp all råtallolja och elda upp den? Då får de fina siffror. Vad jag värnar om, , är den produktion och teknik som har funnits där ute i och jobb som finns där, som kan fortsätta att frodas. Det är ett livskraftigt företag där. Ska benen slås undan för det företaget och för de jobben eftersom näringsministern står här i kammare och säger att alla ska behandlas lika? På vilket sätt skulle det här bolaget behandlas olika om råtalloljan klassas som enligt kemikalie- eller avfallslagstiftningen, så att det är en produkt? Det gör mig upprörd, ! 36 Närings- och energiminister (C): Jag tror inte att det är så lätt att följa detta. Men om vi börjar i fakta: Vi har infört hållbarhetsregler som en effekt av det hållbarhetsdirektiv som EU har presenterat. Då har vi definierat vad som är restprodukter. De restprodukterna ska behandlas lika oavsett vad man gör av den restprodukten. Det måste väl ändå vara en princip som håller med om? Vi kan ju inte ha olika syn på när något är en restprodukt och inte. Jag håller med om att det är jätteviktigt att råtalloljan används för förädling. Men den används ju för förädling till olika produkter. Det är viktigt att de som gör det har tillgång till råvaran till lika konkurrenskraftiga priser, för annars sitter vi och bestämmer vilka som ska premieras och inte. Det är möjligt att det finns andra saker som inte syns i den här interpellationen och som jag inte känner till. Men vad jag har försökt göra genom de här direktiven är att vara tydlig med att vi ska se på produkterna på samma sätt, för annars skapar vi inte konkurrensneutralitet. Jag har inte fått något svar från om varför vi ska ha en viss definition när det gäller ett visst företag och en annan definition när det gäller andra företag. pratar om att man kommer att elda upp råtalloljan, men det är inte vad som sker, utan det sker en förädling av råtalloljan till lite olika produkter. Då har jag bara velat åstadkomma en likabehandling och velat minska de byråkratiska bekymren för de företag som blir inblandade. De ökar inte för det aktuella företaget, och det införs inte heller för några andra. Jag har lite svårt att förstå vad som är problemet med detta. Är det något annat som ligger bakom, eller vad är det? 37 (S): Råtallolja framställs genom ett antal tekniskt medvetna processer och kan därför inte klassificeras som restprodukt. Det är inte svårare än så, ! Varför skulle då regeringen medvetet säga att det är en restprodukt, när definitionen ska utgå från att det handlar om tekniskt medvetna processer? Sedan kan ju frågan testas i EU, om detta strider mot den rättspraxis som finns där. Detta är oerhört intressant, ! Jag tycker att statsrådet är ute och seglar i den här frågan förlåt uttrycket, men jag blir upprörd! Frågan berör så många som upp till 300 jobb utefter kusten. Jag blir upprörd eftersom vi har haft våra debatter om fabriken i , som försvann, och om , som försvann, och utifrån marknadens villkor. hotas tillverkningen, produktionen och livet för dem som finns i genom ett beslut som man tar på utifrån en klassificering. Helt plötsligt frångår man avfallslagstiftningen och kemikalielagstiftningen och säger: Detta är en restprodukt. Därmed faller långsiktigt förutsättningarna för fabriken att leva. Jag måste, herr talman, säga att jag lovar att jag återkommer i den här frågan. Jag hoppas att svarar på inbjudan att komma till och besöka fabriken och se vilken typ av verksamhet som det handlar om och möta dem som jobbar där. Gör rätt klassificering, ! 38 Närings- och energiminister (C): Jag är beredd att lyssna, för det är ju en viktig fråga. Men det jag har fått fråga om är den klassificering som sker med anledning av hållbarhetsdirektivet, och det har jag svarat på. Vi har utgått från att en restprodukt är ett använt material som återstår efter en process där huvudsyftet är att producera något annat. Det är väl en ganska rimlig definition på vad som är en restprodukt? Återigen: Det är svårt att tänka sig att vi skulle ha en viss definition på ett visst ställe och en helt annan definition någon annanstans. Man kan göra hållbarhetskriterierna ännu krångligare, om man vill, men det är inte regeringens ambition, utan vi vill tvärtom göra så lite som möjligt men så träffsäkert som möjligt, för att både skapa hållbarhet och underlätta för svensk industri. Ju mer vi inför och krånglar till direktiven, desto svårare blir det ju för svenska företag. Då har vi velat underlätta så att produkterna ska undantas från en del av reglerna. Det är grunden. Om det finns något annat i detta måste ni berätta vad det är. Jag har fått frågan om hållbarhetsdirektiven och hur råtalloljan ska klassas. Grundhållningen att göra det på samma sätt tycker jag är en rimlig hållning. Om vi ska få en ordning på marknaden måste vi ha samma regler för företag som använder samma produkter. har inte svarat på om han tycker att det ska vara olika regler för olika företag som använder den här produkten. Jag har velat skapa tydlighet i detta. Men jag är självfallet beredd att diskutera och lyssna till synpunkter kring detta, om det finns ytterligare saker som behöver göras. Men i just den här delen har jag lite svårt att se vad som skulle vara fel med att vi ger samma definition och lika konkurrensvillkor åt företagen det måste jag säga. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2010/11:139 om fusket inom taxibranschen 39 Finansminister (M): Det här är första gången jag har förmånen att ha som talman. Jag vill passa på att hälsa välkommen till en lång samvaro i många kommande interpellationsdebatter. har frågat mig varför jag inte tycker att kravet på obligatoriska redovisningscentraler bör genomföras eller om jag avser att verka för ett genomförande. Frågan har ställts mot bakgrund av att taxinäringen i har begärt att sådana centraler ska inrättas för redovisning av taxameteruppgifter. och jag har debatterat den här frågan . Jag kan konstatera att vi är överens om att allt skattefusk, inte minst det som förekommer inom taxibranschen, ska bekämpas. För att hitta den lämpligaste lösningen måste man väga kraven på att minska fusket från de oseriösa taxiåkarna mot olägenheten av att i onödan öka den administrativa bördan för den stora majoriteten seriösa åkare. Ett antal utredningar har tittat på problemet. senast har fört fram ett förslag till åtgärder för att minska fusket. Man föreslår att uppgifter från taxameterbesiktningar ska registreras i Transportstyrelsens tillståndsdatabas, bland annat för att utgöra stöd för skattekontroll. Utredningens förslag är ute på remiss. Jag tycker att de är intressanta, och det verkar som om de uppfyller önskemålen om bättre kontrollmöjligheter för beskattningsverksamheten. Innan remissbehandlingen är avslutad, är det dock för tidigt för mig att ta ställning till om de föreslagna åtgärderna är tillräckliga, eller om krav på ytterligare uppgifter behöver införas för skattekontrollens skull. 40 (S): och jag har debatterat detta förut. Det känns bra att göra det igen det alltid är roligt att debattera med finansministern. Finansministern är antingen dåligt påläst eller felinformerad av sina tjänstemän. Om man hänvisar till skjuter man bredvid målet. Den utredningen har aldrig haft det uppdrag som jag interpellerade om, nämligen de obligatoriska redovisningscentralerna. Därför har utredningen inte skrivit något om några överväganden om det. Förra gången vi hade en sådan här debatt svarade ministern med att vi har låg transportmoms. är mycket väl medveten om taxibranschens stora intresse av att få ordning och reda i den här frågan. är också medveten om den stora summa pengar som ramlar bredvid välfärdssystemet och som skulle kunna användas till många bra saker. har tagit del av hemställan om redovisningscentraler inom taxinäringen. skriver att det fanns ett färdigt förslag . Det var remitterat och genomgånget av alla tänkbara instanser. Det var bara att sätta i sjön, men det hamnade i papperskorgen. är väl medveten om de redovisningar man har gjort från branschens sida som säger att det här inte är något onödigt krångel. är medveten om det stora behov som finns bland de seriösa taxiförarna och taxiägarna av att få ordning och reda i detta och komma ifrån fusket och rufflet. Det är som vi kan hämta in i mer intäkter till staten, säger i sin hemställan. Allt är klappat och klart. I svaret hänvisar tyvärr till fel utredning. Man hänvisar till fel utredning som säger att det här ska prövas en gång . Om vi har redovisningscentraler är skillnaden att det sker . Som säger kan man då få bättre kontroll. Trots mina och andras idoga ansträngningar händer det ingenting på det här området. Jag blir riktigt nyfiken. Varför gör inte något när det finns färdiga förslag? Varför gör inte något när branschen säger att detta inte innebär något onödigt krångel, men att vi fångar upp de så kallade friåkarna? Varför gillar friåkarna? Jag förstår inte det. Det är bara att gå på hemställan. Där kan man uppnå konkurrensneutralitet. Vi får bort skattefuskarna. Vi får in mer intäkter till staten som vi kan använda till bättre saker. Varför gör inte något? 41 Finansminister (M): Ordning och reda i samhället i stort och ordning och reda när det gäller skatter är naturligtvis av oerhört centralt värde. Det är grunden för vårt välfärdssamhälle och det är grunden för att vi ska kunna ha låga skatter. Det är också grunden för ett bra företagsklimat. Det är bara om företagarna uppfattar att det är enkelt och lätt att betala skatter i som de kommer att göra det. Kampen mot skattefusk och att försvåra skatteundandraganden är centralt. Jag är lite förvånad över negativa reaktion. Jag är optimistisk när det gäller det utredningsförslag som vi har fått. Det som utredningen föreslår att man ska lägga i Transportstyrelsens tillståndsdatabas är mycket omfattande. Det är uppgifter om den ackrediterade verkstadens id, namn och organisationsnummer, det är datum för kontroll och plombering, identifiering av taxameter och taxifordonets registreringsnummer samt uppgift om huruvida plomberingarna är intakta, felaktiga eller saknas. Man kommer att få fram uppgifter om de ackumulerade registren, taxins totala färdsträcka, den totala färdsträckan när taxitjänsten togs i anspråk, det totala antalet körningar, det totala belopp som påförts som tillståndsavgifter och det totala belopp som påförts som färdavgifter. Det är alltså en mängd information som kan bli tillgänglig för den här vägen. Det finns två skillnader som jag tycker att vi ska beakta och inte bara se som en nackdel. Den ena är att man inte får in uppgifter om namn och personnummer på dem som har åkt i bilen. Det är alltså ett mindre integritetskränkande register än det tidigare förslaget. Den andra är att det blir en mindre kostnad än med det tidigare förslaget för dem som ska utnyttja systemet. Det har en mindre negativ effekt på konkurrensen enligt vår bedömning. nämner något viktigt, nämligen hur ofta man ska göra kontroller. Det är en av de frågor som vi bör hålla öppen när vi får remissvaren. Jag vill inte föregå remissinstanserna, men jag kan notera att uppenbarligen anser att vi bör ha tätare kontroller än vad utredningen föreslår. Det är en synpunkt som man bör beakta eftersom det naturligtvis skulle underlätta kontrollverksamheten. Jag tycker att det finns grund för ett visst hopp om att vi ska kunna föra frågan framåt på ett sätt som skulle öka möjligheten att kontrollera taxibranschen. Vi får se vad skriver i sin bedömning. Jag delar naturligtvis argumentation för att det ska vara ordning och reda i taxinäringen precis som i alla andra näringar. Vi kommer en bra bit på vägen med det utredningsförslag som föreligger. Vi ska invänta remissinstanserna och följa hur arbetet utfaller.