prot · GZ0954 · 2011-12-21 00:00:00 — Tack, , för att du uppskattade sakligheten i svaret. Det är viktigt för mig att så bra jag kan svara på de frågor som ledamöterna ställer. Jag tror att vi måste backa bandet och titta på en längre bit av historien. har de nordiska energiministrarna deklarerat att man vill se en utvecklad och fördjupad integration av den nordiska elmarknaden. togs flaskhalsproblematiken upp på det nordiska ministermötet. Då var ansvarig energiminister. därefter har frågan om flaskhalsproblematiken varit uppe i de nordiska sammanhangen. Så var det när var ansvarig minister, senare när var det och sedermera när var det och också när jag har tillträtt. Det är frågor som har funnits på bordet väldigt . De har varit väl kända för alla, inklusive Socialdemokraterna och den då sittande socialdemokratiska regeringen. När det gäller flaskhalsproblematiken har en speciell ställning med sitt geografiska läge. Om vi har flaskhalsproblem i påverkar det omgivningen. Det påverkar de omkringliggande länderna på samma sätt som det påverkar de inhemska aktörerna. Därför fattade 2008 beslut om en bred handlingsplan för att öka integrationen av den nordiska elmarknaden. Den innehöll en rad åtgärder i form av planering och investeringar. Man pekade ut fem angelägna infrastrukturprojekt, stamnätsprojekt, den så kallade packen, som behöver komma på plats för att öka överföringskapaciteten. Man resonerade också om elområden. var den svenska ansvariga ministern tydlig med att hela handlingsplanen måste genomföras man kan inte rycka ut delar ur den. Det uppdrag som fanns i regleringsbrevet till ska ses mot den bakgrunden att de nordiska ministrarna hade enats om handlingsplanen och att skulle påbörja planeringen för den. Däremot fanns det inte något uppdrag om att genomföra bara en enskild del. Det handlade om att genomföra hela handlingsplanen. hade fått signalen att inte skulle tillåta att fortsätta som tidigare, utan man skulle förbereda övergången till ett annat system. Det stämmer att och regeringen länge har påpekat att vi ville vänta med att införa den här typen av system tills Sydvästlänken var byggd. Det är också den hållning som vi har framfört i nordiska ministerrådet och i direkta kontakter med kommissionen. Sydvästlänken är ett av de projekt som har pekats ut i den här packen i handlingsplanen. Eftersom det projektet blev fördröjt problematiserade vi det och ville avvakta med prisområdena. När det gäller inlägg instämmer jag i det historiskt viktiga i att vi nu går vidare på nordisk basis och bygger ut den nordiska samsynen och samarbetet om energi. får vi ett historiskt världsunikt avtal mellan och om att stödja utbyggnaden av förnybar el. När den fulla effekten är nådd kommer det att motsvara nästan hälften av dagens elproduktion i den svenska kärnkraften, eller hälften av elförbrukningen i den svenska industrin. Det gör att vi sammantaget i kommer att få mer förnybar el, vilket kommer att bidra till att konsumenterna har en tryggare situation framöver. 31 (S): Låt mig vara ganska formell till att börja med. Man kan naturligtvis träffas för att få debattera med ett statsråd; det är alltid trevligt. Men interpellationsinstrumentet har en djupare grund, nämligen att vara en del av granskningen av regeringen. Det är mot den bakgrunden man ska se den här interpellationen. Till kan jag säga: Vi är överens med regeringen om infrastrukturen och nätutbyggnaden. Vad jag vet finns det inga skillnader i uppfattningar över huvud taget i denna kammare om infrastrukturen när det gäller detta. Vi har samma idé och samma förslag. Vad vi möjligen kritiserar på politisk grund är vad man gjorde . Varför satte man inte i gång byggandet då? Beslutet om inriktningen var taget . Då fanns det anledning att sätta i gång rent praktiskt att bygga ut. Jag tror att det lite grann handlar om hur mycket man anslog till när det gäller investeringar under 20062010. Det som jag vill försöka få klarhet i genom denna interpellationsdebatt är regeringens agerande för att få till elprisområden som just nu kritiseras i medierna, bland företagare och bland befolkningen inte minst i . Vad hade regeringen för roll i denna diskussion? Uppenbarligen agerade man bland annat genom regleringsbrev 2010 och i 2008. Det är fler som har diskuterat det, som ministern säger. Men hur skulle göra? Min fråga blir återigen: Varför blev det fyra elprisområden och inte två? Kommissionen har aldrig krävt mer än två. Jag brukar inte svara på frågor från mina meddebattörer på motståndarsidan, men kan vi inte lägga ned detta med stämningar och skadestånd? Det bör åtminstone komma in en stämningsansökan innan det kan bli några skadestånd, och det brukar vara en ganska långsiktig process. Jag vet att det finns ett enda fall då har fått betala skadestånd, och det gäller datalagringsdirektivet. Det är fyra eller man diskuterade att det var överhängande viktigt att skulle genomföra detta, och jag tror att det är som vi får börja betala skadestånd för det. Det tar alltså sin tid, och då hade man hunnit agera . Därför tycker jag att det är ett dåligt argument i detta sammanhang. Vi är överens med kommissionen om att detta inte är bra. Vi behöver ha högre överföringskapacitet, och vi behöver bygga ut vårt stamnät för det. Man försöker få det att framstå som att det är kommissionen som skulle ha tvingat till dessa fyra elprisområden. Men kommissionen har bara gjort en sak, den har konstaterat att har en dominerande ställning som missbrukas. Det är det enda beslut som har kommit från kommissionen. Sedan har man tillsammans med kommit med den förordning som även regeringen har varit inblandad i i så måtto att man har gett i uppdrag att hantera detta. Därför är det intressant med denna debatt. Detta handlar inte om att vi har olika politiska uppfattningar i sak, utan det handlar om varför man återigen sprang i väg för att vara bäst i klassen när det gäller EU. Varför kunde man inte avvakta fram till dess att Sydvästlänken var byggd? 32 (C): Det var ett betryggande besked som vi fick från om att man har övergett sin energinationalism som vi har hört exempel på tidigare. Jag tycker ändå att det finns goda skäl att ifrågasätta den attityd som Socialdemokraterna har haft i denna fråga när de gång på gång har uttalat sig och det har framstått som att de inte har instämt i regeringens synpunkter i denna fråga. Men det är betryggande att vi nu får tydliga besked. 33 (S): försökte tidigare göra gällande att vi inte är för ett gemensamt elcertifikatssystem med norrmännen. Låt mig bara understryka att det är vi visst. Men vi har mycket högre mål än de som regeringen har bestämt sig för att ha tillsammans med . Regeringen och har låst in sig i ett avtal som innebär förnybart . I vår reservation sade vi att vi gärna såg ett avtal med men att vi ville ha förnybart . har alltså egentligen låst in sig i en lägre miljöambition än Socialdemokraterna och flera andra partier i denna kammare. Med detta sagt vill jag ändå ge statsrådet möjligheten att ge mig ett svar. Hon har kvar. När det gäller den passiva hållning som regeringen har haft när dessa elprisområden har införts undrar jag: Är det en hållning som regeringen tänker fortsätta ha? Vilka besked tänker regeringen lämna till Företagarna, till exempel, som har varit mycket ihärdig i kritiken mot regeringen? Vad är beskedet, och vad händer i en situation där vi får en vinter eller då elpriserna rusar i höjden och konkurrenskraften för de svenska företagarna, inte minst i , försvåras av det faktum att regeringen har suttit ganska passiv vid rodret och konstaterat att ingår ett avtal med om fyra elprisområden när kommissionen egentligen aldrig har ställt detta krav? Minst två elprisområden var kommissionens krav. Varför har regeringen blundat som förhandlade och kom fram till fyra elprisområden? 34 Statsrådet (C): Det är viktigt att än en gång poängtera att Svenska kraftnäts åtagande har gjorts först efter det att kommissionen har bedömt att det agerande som man har haft faktiskt har stridit mot . Det som kommissionen ville och var tydlig med mot var att man skulle göra en tillräcklig uppdelning för att kunna hantera de interna svenska flaskhalsarna utan att begränsa utlandsförbindelserna. Så länge lever upp till det har kommissionen ingen som helst synpunkt på hur många områden som väljer att dela in i två eller fler. Däremot var kommissionen mycket noga med att om landade i en indelning som i efterhand inte skulle visa sig vara tillräcklig för att hantera problemen skulle kommissionen kunna återkomma och kräva ytterligare uppdelningar. Svenska kraftnäts, branschens och företagens syn är dock att ändringar av denna indelning i elområden bör undvikas och att eventuella ändringar måste ha god framförhållning. Detta är förstås för att skapa stabila villkor på marknaden. Det är därför som gjorde bedömningen att det var viktigt att göra en tillräcklig indelning redan från början och därmed de fyra elprisområdena som är designade utifrån var det finns fysiska begränsningar i stamnätet. Det är alltså svaret på frågan varför det är just fyra områden. När det gäller Sydvästlänken önskar jag verkligen att den hade varit på plats . Vi kan nämligen se att om den hade varit det hade vi kunnat öka överföringskapaciteten med från norra till . Då hade många av de problem som vi såg inledningsvis kunnat vara ur världen. kommer kanske Sydvästlänken på plats . Vi i regeringen arbetar så snabbt vi kan med att ge förutsättningar för detta. Men så länge var det inte möjligt för att hålla an i denna fråga. påstår att regeringen gömmer sig. Det finns inget fog för denna hållning. Det som vi nu gör och som vi arbetar intensivt med är att på en rad olika områden se till att vi inte får bestående prisskillnader mellan de olika prisområdena. Vi storsatsar nu genom på att bygga ut överföringskapaciteten. Det handlar om 3 ½ miljard de kommande tio åren för att få bort dessa flaskhalsar. Vi prioriterar arbetet med Sydvästlänken. Vi bygger ut ny elproduktion i snabb takt. har vi femdubblat vindkraften, och den förnybara elproduktionen växer mycket snabbt tack vare ambitionshöjningarna i elcertifikatssystemet. Vi har ställt krav på kärnkraftsindustrin att man ska se till att leverera kärnkraft när behovet är som allra störst. Det var det som vi såg hända . då hela stod still uppstod prisskillnaderna. då tre av reaktorerna var i drift, även om de inte gick på full effekt, var prisskillnaderna mycket små. Därför är mitt besked till svenska företag att det är mycket viktigt med konkurrenskraftiga elpriser. Därför är jag väldigt glad över att kunna konstatera och också här i kammaren kunna berätta att genomsnittspriset för elprisområdena 13 legat på . I prisområde 4 har elpriset legat på . låg elpriset för hela på . Det är många som gör vad de kan för att piska upp en ganska hätsk stämning i den offentliga debatten. Men när privatpersoner och företag om ett tag öppnar sin elfaktura med kostnaden för den här tidsperioden kommer det att vara en avsevärt lägre elkostnad än . Det är bra för svenska företag, och det är bra för svenska jobb. 35 (S): Jag ska ta upp ett par saker i detta mitt sista inlägg här. Det här med energinationalismen börjar bli en vandringssägen bland borgerliga ledamöter. Vi har sagt att vi tycker att den nordiska marknaden ska fungera innan vi ger oss in på att bygga ut i hela . Det tycker vi är befogat. Vi är på väg att nå ordning och reda på den nordiska marknaden. Då man kan fundera på hur man ska gå vidare med internal market, med den gemensamma marknaden. Det är ganska dumt att och otid använda uttrycket i fråga. Det andra jag skulle vilja säga är följande: Det vi menar att man skulle ha gjort och det vi kritiserar regeringen för är att man 2008 då anmälan från kom inte var aktiv. Det var då man inte gjorde tillräckligt mycket, och det var då man inte funderade på antalet elområden. Man lyfte upp frågan till regeringsnivå för att se till att få ordning och reda i detta så att konsumenter inte drabbades. Vi skulle också ha snabbat på utbyggnaden av Sydvästlänken. Men någon diskussion om Sydvästlänken förekom över huvud taget inte under förra mandatperioden. , fru talman, får jag säga att jag är väldigt stolt över att som ledamot vara sista talaren för året i denna kammare. Jag vill önska statsrådet, fru talmannen och kammaren god jul och gott nytt år. Absolut sista ordet får dock statsrådet. 36 Statsrådet (C): Apropå detta med elnationalism: Jag blir väldigt glad om det som säger här gäller för hela socialdemokratin. I debatten har det låtit som att man önskar att vi kunde avskaffa hela systemet med elprisområden. Men gör vi det flyttar vi flaskhalsproblemen ut till den svenska gränsen, och då är vi tillbaka på ruta ett i den nordiska diskussionen. Är man angelägen om att den nordiska marknaden ska fungera måste vi få en bättre ordning här. Jag är den första att understryka att det hade varit väldigt bra om engagemanget nu för Sydvästlänken hade varit lika starkt tidigare och framför allt om det hade varit särskilt starkt . När vi tillträdde kunde vi konstatera att vi beträffande låg på investeringsnivåer som var alldeles för låga. ligger vi på 3 ½ miljard avseende de kommande tio åren, vilket är sex gånger mer än under Socialdemokraternas sista vid makten. Därför är det mycket bra om vi nu kan konstatera att Socialdemokraterna står upp för att vi måste hitta en ordning innebärande att den nordiska marknaden fungerar bättre. Jag kan inte låta bli att kommentera vad säger apropå det världsunika samarbete som vi ingår med . Det kan låta som en väldigt bra idé att rösta för Socialdemokraternas förslag och för avslag beträffande avtalet och att säga att vi ska ha en högre ambitionsnivå. I praktiken skulle det innebära att skulle falla. Både och jag vet att bilaterala avtal fungerar på det sättet. Det hade inneburit att vi inte hade fått in förnybar elproduktion i det nordiska systemet motsvarande halva svenska kärnkraftsproduktionen eller halva elbehovet inom svensk industri. Därför är det väldigt bra att valde att rösta för regeringens förslag och att bekräfta det bilaterala avtalet. Därmed får vi in 26 viktiga terawattimmar förnybar el i det nordiska elförsörjningssystemet. Med dessa ord vill jag tacka för interpellationsdebatten och önska , och samt talmannen och kammarens övriga personal och ledamöter god jul. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Anmälan och beslut om omedelbar hänvisning av ärenden till utskott samt beslut om förlängd motionstid Anmäldes Propositioner 2011/12:47 tillträde till konventionen om klusterammunition 2011/12:51 Några begravningsfrågor Kammaren biföll talmannens förslag att proposition 2011/12:47 skulle hänvisas till utrikesutskottet och att proposition 2011/12:51 skulle hänvisas till . Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för propositionerna skulle förlängas till . 10 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2011/12:177 Åtgärder mot butiksrån av (V) till arbetsmarknadsminister (M) 2011/12:178 Klimatpolitiken efter av (V) till miljöminister (C) 2011/12:179 Utfasning av laxfiske i öppet hav av (S) till landsbygdsminister (C) 2011/12:180 Resultatet av UFCCC:s 17:e partsmöte av (S) till miljöminister (C) 2011/12:181 Ökade klyftor i samhället av (S) till finansminister (M) 2011/12:182 Utrikes födda och jobben av (S) till finansminister (M) 2011/12:183 Den ekonomiska ojämlikheten av (S) till finansminister (M) 2011/12:184 Förtidspensionerade och arbetslösa som del av det nya utanförskapet av (S) till finansminister (M) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 11 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2011/12:265 Auktoriserade patentombuds rätt att företräda i den framtida europeiska patentdomstolen av (S) till justitieminister (M) 2011/12:266 Nytt uppdrag till Brå av (SD) till statsrådet (FP) 2011/12:267 Statistik om intagna i fängelse av (SD) till justitieminister (M) 2011/12:268 av (S) till landsbygdsminister (C) 2011/12:269 Utbildningsplatser i av (C) till utbildningsminister (FP) 2011/12:270 Möjligheter för funktionshindrade att jaga av (S) till landsbygdsminister (C) 2011/12:271 Attacker med kemiska vapen mot minoritetsgrupper i av (MP) till utrikesminister (M) 2011/12:272 Införande av LOV i samtliga kommuner av (S) till statsrådet (KD) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 12 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2011/12:225 Besked om den personliga assistansen av (S) till statsrådet (KD) 2011/12:227 Kvarskrivna i vården av (S) till socialminister (KD) 2011/12:233 Ekonomiskt bistånd i av (S) till statsrådet (KD) 2011/12:235 Kuben och organiserad brottslighet av (S) till justitieminister (M) 2011/12:237 beslag i postförsändelser av (S) till finansminister (M) 2011/12:239 Obligatorisk högskoleutbildning om mäns våld mot kvinnor av (V) till statsrådet (FP) 2011/12:240 Bankgarantin av (V) till statsrådet (M) 2011/12:241 om Enbomsaffären av (V) till justitieminister (M) 2011/12:243 Statligt bidrag till funktionshindersorganisationer av (S) till statsrådet (KD) 2011/12:247 Arbetsmiljöfrågor vid banarbeten av (S) till statsrådet (M) 2011/12:248 Tydligare information om Euronorm på registreringsbevis av (S) till statsrådet (M) 2011/12:249 Kompetens inom rehabiliteringsgarantin av (FP) till statsrådet (M) 2011/12:251 Övervältring av kostnader för försörjningsstöd av (S) till statsrådet (KD) 2011/12:252 Skyddet för den enskilde vid sjukdom eller arbetslöshet av (S) till statsrådet (M) 2011/12:253 Ombyggnation av /47 av (KD) till statsrådet (M) 2011/12:260 Svenska företag och offentlig upphandling av (S) till näringsminister (C) Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 13 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen.