prot · GY09101 · 2011-05-12 00:00:00 — I goda tider när solen står högt på himlen är det lätt att glömma bort att vi har haft en betydligt annorlunda situation för inte så länge sedan då många såg skymning hellre än gryning. Jag vill fråga statsministern vilka orosmoln han ser på himlen och vilka hot han ser mot den goda utveckling som är inne i. 52 Statsminister (M): Vi har generellt bra drag i världsekonomin med som det stora undantaget och då huvudsakligen södra och centrala . Det finns en korridor i norra med kanske som mest framträdande land som har väsentligt bättre situation, såsom angavs, när det gäller tillväxt, offentliga finanser och sysselsättning. Det faktum att vi ligger nära ett med stor oro, stora nedskärningar, stora ekonomiska problem och kvardröjande finansiella prövningar är ett hot som måste tas på allvar när det gäller ekonomiska situation. Det är viktigt att påpeka att vi själva kände av finanskrisens verkningar och hade en krympande ekonomi på av bnp 2009 som mycket starkt kommer åter. Det leder också till att sysselsättningen växer. Vår utgångspunkt är att försöka använda detta på bästa möjliga sätt, sänka trösklar och se till att människor får jobb. Men det finns och lurar prövningar nära i vår omvärld. Den ekonomiska situationen i 53 (FP): Min fråga ansluter lite till den tidigare. Vi ser nu i att det blåser upp en ny finanskris. Jag behöver bara säga och så vet alla ungefär vad det handlar om. Min fråga till statsministern är hur han ser på läget bland sina statsministerkolleger i och hur de bedömer situationen men också i slutändan roll och ansvar i denna situation. 54 Statsminister (M): Jag såg nyheterna i går som beskrev en generalstrejk i och nya stora protester. Det hade kunnat handla om eller . Vi har också stora problem i och stora underskott i stora ekonomier som . Det finns omfattande prövningar som väntar många befolkningar runt om i . Det vi har byggt upp är att inom Europeiska unionen ha stödmekanismer för att kunna komma till undsättning på ett sätt som bara kunde och väldigt sällan gjorde i . Det är ett styrkebesked att vi har den möjligheten. Det är inte så att det är hela svaret. Svaret är prövning för många befolkningar att gå igenom innan man får ordning på arbetsmarknad, ekonomi, finansiella system och skatteuppbörd, som är ett av huvudproblemen man har just nu i . Ingen kan nog ta sig förbi den prövning som väntar dessa länder. Men vi är bättre rustade att finnas till stöd för varandra. Det tycker jag visar att Europeiska unionen i den här delen har fungerat väldigt väl. 55 (C): Min fråga till statsministern handlar egentligen om valfriheten i vården. Vårdvalet i primärvården är en succé. Antalet mottagningar har ökat med , och bara har antalet i privat regi ökat från . En halv miljon människor kan nå ett par mottagningar. ser vi skillnader regionalt. har kommit väldigt långt, och en tredjedel har valt en privat vårdcentral. har man ett val i . Vi vet att andra landsting, till exempel , är avskräckande exempel. Man har gjort vad man kan med det vänsterstyre man har för att försvåra för de alternativ som finns och möjligheterna för medborgarna att välja. Det finns säkert en oro också hos många som bor i hur det kommer att se ut med ett vänsterstyre efter söndagens val. Min fråga till statsministern är hur han ser på det problemet. Som vän av självstyrelse måste jag ändå ställa fråga: Finns det anledning att fundera på en nationell reglering för att ge människor samma möjlighet över hela landet? 56 Statsminister (M): Vi överlåter åt väljarna i att göra sitt omval nu . Men det är viktigt att beskriva syftet med människors val i vården. Det är en viktig utgångspunkt för regeringen. Det är vår övertygelse att får människor göra egna val ökar det deras egen tillfredsställelse och möjlighet att snabbt med tillgänglig vård få den hjälp de behöver. Men om också vårdgivare med olika huvudmän märker att de påverkas ekonomiskt och verksamhetsmässigt av ju fler patienter de tar emot och aktivt väljer att komma till just dem är jag övertygad om att det blir en vård som är mer lyssnande och inriktad på medborgare och patienter. Vår erfarenhet är att det leder till kvalitetsförbättringar för patienterna men också för vårdens verksamma. Det är så pass viktigt som utgångspunkt att vi har varit beredda att visa att vi också i lagstiftning vill lägga en grund för det. Sedan har vi sett att detta vårdval när det introducerats i olika delar av landet inte ser exakt likadant ut. Det kan ses som en blandning av nationell lagstiftning kopplat med regionalt och lokalt självstyre såsom frågeställaren beskrev det. 57 (KD): är det teckenspråkets dag. Då är det svenska fattade beslutet att som första land i världen erkände teckenspråket som de dövas första språk. räknar man med att det finns ungefär 100 000 teckenspråksanvändare i . Många av dem bor i , som är min valkrets. Där är teckenspråket näst största språket efter talad svenska. Teckenspråket varierar land efter land. Många tror att det är gemensamt, men så är det inte. I har vi en ideell förening som heter Europeiskt Teckenspråkscenter som har världens största internationella Internetbaserade teckenspråkslexikon med 50 000 tecken inlästa från tolv olika länder. är det 100 000 tecken. Det finns behov av att etablera forskning och dokumentation mellan de olika teckenspråken, och min fråga till statsministern är: Vilka initiativ är statsministern beredd att ta på EU-nivå för att verka för en etablering av ett europeiskt teckenspråkinstitut i ? 58 Statsminister (M): I hela bakgrundsbeskrivningen kan man bara instämma: Vi är mycket framstående i . När det gäller att inom EU:s ram verka för institutioner, både att de kommer till och var de placeras, är det en mycket komplicerad förhandlingsordning som finns inom EU. Jag har varit med vid några sådana tillfällen, och det är tyvärr inte alltid det mest logiska valet, kan man tycka, som blir beslutet, så där ska jag nog vara försiktig med att utlova någonting annat än att naturligtvis alltid i sammanhang där vi själva redan är framstående och har stor kunskap erbjuder möjligheter att kunna få en etablering i . Vi har bara fått någon enstaka myndighet just i under våra som medlemmar, så vi hoppas naturligtvis på ytterligare, därför att vi i grunden tror att det är någonting som vi kan sköta och utveckla. Mer än så kan jag nog inte säga. Dessa saker har alltid varit mycket komplicerade i det europeiska samarbetet. Stresstesterna i europeiska kärnkraftverk 59 (MP): Jag har en fråga till statsministern angående de stresstester som ska genomföras för att garantera säkerheten i . sammanträder samarbetsorganisationen för , Ensreg. Syftet är att diskutera de kriterier som ska ställas på de stresstester som ska genomföras. Förslaget saknar krav på tester kring flygkrascher, cyberattacker, elavbrott, den mänskliga faktorn och reaktorernas konstruktioner. Ett stresstest som enbart analyserar risker för jordbävningar ger inget trovärdigt underlag för att garantera kärnkraftverkens säkerhet. När jag frågade statsministern om stresstesterna tidigare meddelade han att stresstesterna ska utformas på ett sådant sätt att man teoretiskt beräknar en lång rad möjliga händelser, inklusive jordbävningar, elavbrott och terroristangrepp. Det förslag som ligger på bordet innehåller inte dessa kriterier, och min fråga till statsministern är om avser att agera för att de här stresstesterna ska innebära fler kriterier än enbart naturkatastrofer. 60 Statsminister (M): Vår uppfattning är att svensk kärnkraft och det vi också ser internationellt håller hög säkerhetsstandard och är omgiven av omfattande säkerhetstänkande och måste så vara. Det kan diskuteras varför dessa stresstester då skulle behövas, men det är väl alldeles givet att detta delvis också har varit en politisk signal i länder där man ånyo fått en kärnkraftsdiskussion efter händelserna i . I ett tidigare frågesvar angav jag mycket riktigt de underlag vi hade fått kring hur de här stresstesterna, precis som påpekar, skulle genomföras, alltså väldigt teoretiskt utifrån beräkningar av olika slag. Vi har ingen annan information , och vi får naturligtvis se på hur de till slut utformas. Det är också en väldigt vanlig teknik av dem som är motståndare till kärnkraften att när man gör något för att höja säkerhetstänkandet så ifrågasätts det eller beskrivs närmast som någonting som skulle kunna betraktas som ett steg tillbaka. Jag vänder mig emot det synsättet. Jag menar att säkerhetstänket och arbetet kring kärnkraften redan är högt utvecklat och respekteras, både i och internationellt. Medvetenhet om rasism och slaveri 61 (S): sminkade sig några studenter vid nation svarta i ansiktet på en studentfest, där de deltog i en fingerad slavauktion. Händelsen har fördömts av ansvariga vid nationen och universitet men har ändå rönt stor uppmärksamhet även internationellt. Against Racism som den amerikanska pastorn och politikern har skrivit protestbrev till regeringen om händelsen. Jag förstår om det är svårt för statsministern att kommentera händelsen i sig, men det väcker ändå frågan om hur kunskapen bland svenska studenter ser ut kring de rasistiska mekanismerna och den transatlantiska slavhandelns historia. Därför vill jag fråga statsministern hur han vill arbeta för att öka medvetenheten kring detta. 62 Statsminister (M): Det är egentligen en förlängning av en tidigare diskussion under denna frågestund: Vad har vi för kännedom och kunskap om vår egen och andras historia? Alla som har följt mänsklighetens utveckling vet att där finns väldigt mörka kapitel. Ett av dem är Förintelsen som vi nämnde tidigare. Ett annat är slavhandeln som drabbat den afrikanska kontinenten och påverkat många andra delar av vår värld. Det är ett faktum att vi fortsatt har dödsstraff i världen och att vi har en lång rad förtryck . Vi kan inte göra annat än att markera skolans oerhörda betydelse och att vi lär om detta och också om vår egen svenska historia. Den har sannerligen inte heller varit alldeles utan prägel av våld och övergrepp mot länder i vår närhet, även om det är längre tillbaka i historien. Det är så vi rustar oss: bildning, kunskap, satsning på skolan med stora resurser, just för att stålsätta oss mot att det ska kunna ske igen. 63 (S): De massiva skattesänkningar som den moderatledda regeringen genomfört får också praktiska konsekvenser. När intäkterna faller måste vi spara. Jag tänker på en verksamhet som är många människor nära, alltså möjligheten att komma i kontakt med . meddelade i början av detta år, mitt i den svåra vintern, nedläggningar av alla servicekontor. Den enda kommunikationsytan mellan medborgare och kassa är över nätet eller telefoni. I socialförsäkringsutskottet togs ett initiativ av Socialdemokraterna. Samtliga partier sade att detta är orimligt och att regeringen måste agera. fortsätter kassan med sin planerade verksamhet, lägger ned kontor och avbryter samarbete med som undandrar all statlig service. Därför undrar jag vilka åtgärder och initiativ regeringen har vidtagit i anledning av utskottets mening. 64 Statsminister (M): När det gäller de skattesänkningar som har genomförts har ju Socialdemokraterna, vad jag har förstått, anslutit sig och sagt, om jag nu minns beskrivning rätt, att varken behöver höja eller sänka skatter. Det är alltså alldeles rätt som nivån ligger . Detta var efter alla de skattesänkningar vi har genomfört, och till den delen är det ingen skillnad mellan oss. Vi får sedan återkomma i diskussioner om vad som ska gälla framåt. Dessutom har det ingen koppling till anslag. Det är inte heller så att saknar resurser i de offentliga finanserna. Vi är i ett helt annat läge än vår omvärld. Vi talar om ett land som har växande överskott i de offentliga finanserna. Detta handlar om budgethållning i en statlig myndighet. I regeringen jobbar man med olika myndigheter som inte håller sig till de ramar som har getts. När det gäller denna fråga har försökt åtgärda detta, och har uttryckt ett ogillande. Vi tittar alltså på detta. Vi håller på med en översyn för att se hur vi kan möta det faktum att vi inte tycker att det ska få vittgående konsekvenser på servicen från sida, men vi kommer inte att tumma på att vår utgångspunkt är att myndigheter ska hålla sig till de anslagna medel som har beslutats av riksdag och regering. 65 (C): har beslutat att skärpa gränskontrollen mot , bland annat genom ökad kontroll på . Beslutet kan ifrågasättas utifrån Schengenreglerna. Jag tycker också att det kan ifrågasättas utifrån det nordiska samarbetet, eftersom det här riskerar att drabba tiotusentals pendlare över . Öresundståget är ett pendeltåg. Från till tar det . Det är kortare än det tar att ta pendeln till från , eller . är den dagliga pendlingen till jobbet eller skolan för väldigt många skåningar. är många oroliga för att de ökade danska gränskontrollerna ska ställa till med problem för pendlarna. Min fråga till statsministern är om han har för avsikt att ta upp frågan med sin danska statsministerkollega så att de svenska pendlarna kan andas ut och så att rörelsefriheten i EU och inte ska försämras. 66 Statsminister (M): Regeringens uppfattning är att den rörlighet som vi har haft mellan de nordiska länderna och via är positiv och bra. , ansvarig kommissionär i kommissionen för dessa frågor, har sagt att den danska regeringen har lämnat in en ansökan om vissa eventuella begränsningar när det gäller rörligheten som ska analyseras av kommissionens jurister. Vad den exakta avvägningen som kommer ut av detta blir har jag inte svar på . Det måste nog anstå analysen innan vi kan svara på det. Vår utgångspunkt kommer naturligtvis att vara att fortsatt hävda öppenhet. Men det sitter just ett RIF-råd det råd inom EU som har hand om dessa frågor och diskuterar andra typer av möjliga tillfälliga begränsningar som ibland blir aktuellt när det gäller Schengenregler och andra delar av rörligheten. De kan vara påkallade i vissa situationer. Analysen från vår utgångspunkt är inte färdig. Det gäller också för . Vi får återkomma i frågan. 67 (S): har tidningen haft två artiklar om vip-vården i . Den ena artikeln handlar om privata sjukvårdslösningar, och den andra artikeln handlar om privata sjukvårdslösningar för barn. Dessa lösningar leder så klart till att skillnaderna ökar i sjukvården. I ett välfärdsland som , i alla fall enligt min uppfattning, borde varenda medborgare vara en vip-kund, very important person, en väldigt viktig person. Allt annat är att resignera utifrån det ansvar som vi i det offentliga har. Anser statsministern att det är rimligt att skillnaderna i den vård som erbjuds ökar i ? 68 Statsminister (M): Jag har i ett annat frågesvar nämnt att jag kopplar den ojämlika sjukvården till delvis andra faktorer. Den finns över hela . Jag är ibland förvånad över att människor skaffar sig den typen av tilläggsförsäkringar. Jag tror att det mer är för att någon tycker att försäkringen verkar bra i stället för att ställa sig frågan om man behöver en sådan. Vi har en tillgänglig bra sjukvård i , och vi ska fortsatt ha det så. Det arbete som jag har följt när det gäller sjukvården i är snarare att ansträngningar har gjorts för att öka tillgängligheten, korta köer, ge mer av vårdvalsmöjligheter, inte minst i . Det har lett mig till slutsatsen att vi inte behöver den typen av tilläggsförsäkringar och att vi kan lita på den skattefinansierade sjukvården. Det är så det ska vara. Vi ska motverka eventuella kvalitetsbrister som uppträder och via patienträttighetslagstiftning försöka utjämna den ojämlika sjukvård som fortfarande finns i . 69 (S): Det var lämpligt att jag fick möjlighet att ställa en uppföljande fråga. Vi ser hur försämringen sker i samhället där allt fler människor tecknar privata sjukvårdsförsäkringar. Det leder bland annat till att en stor grupp hamnar helt utanför, nämligen de funktionshindrade. De får inte teckna sådana sjukvårdsförsäkringar av försäkringsbolagen. Det leder till att vi nu successivt kommer över i en situation med ett väntrum med en grupp människor som kan köpa sig förbi kön och en annan grupp som inte har ekonomiska förutsättningar att göra det. Den utvecklingen kan vi se. Det är ingenting som vi socialdemokrater hittar på utan det är en utveckling som har accelererat . Det har lett till att det byggs privata barnsjukhus och privata sjukhus för denna grupp av människor. Bejakar statsministern denna utveckling? 70 Statsminister (M): Utvecklingen är att köerna blir kortare och att tillgängligheten ökar. Jag förstår att det inte passar den socialdemokratiska viljan att skapa en konflikt som ser annorlunda ut. Konflikten är inte kopplad till verkligheten. Tillgängligheten har ökat. Köerna kortas i . Det är den utvecklingen människor möter i . Det är på den grunden jag ifrågasätter varför man kommer på idén att skaffa sig en försäkring för någonting som man redan via skattsedeln har försäkrat sig om att den finns. Det är inte så att någon väljs bort på det sätt som beskriver. Den svenska sjukvården är tillgänglig för alla efter behov. Om vi gör den mer tillgänglig behöver dessutom ingen vänta. Om ingen behöver vänta behöver vi ingen försäkring. Hela tankemodell bygger på att det finns en kö. Det är bara kön man vill ta sig förbi. Om vi tar bort kön behöver man inte ta sig förbi någonting. Det är så skillnaden ser ut mellan hur socialdemokrater och Alliansen resonerar om detta. 71 (S): skrev statsministern in i sin första regeringsdeklaration att det ska bli mer fokus på . Det tycker jag var bra. är ett viktigt område. Det är ett av världens kanske mest råvarurika områden med oanade möjligheter. Tyvärr har det sedan inte blivit så många regeringsinitiativ. I de två senaste utrikesdeklarationerna har frågan över huvud taget inte omnämnts. Dessutom har innehaft ordförandeskapet i . Några märkbara initiativ har inte synts till. , , tar över ordförandeskapet i . Hur värderar statsministern och ? Vilken strategi har regeringen för Barentsfrågorna? 72 Statsminister (M): Vi har innehaft ett ordförandeskap. Som frågeställaren nämner tillträder vi i stället ordförandeskapet för . Detta är ett flernationsråd. Det handlar om att få bättre förståelse för och samarbete i den delen av världen. har inte sett några resultat. Låt mig då säga att jag har haft nära kontakter med den ryska statsledningen som statsminister i närtid faktiskt. var här för inte så länge sedan. Jag var själv i . President var här före det. Vi har gått från sämre relationer till bättre, vilket jag i grunden tycker är bra. Mycket av det handlar om ökad handel och hur vi tar hand om intresset för det viktiga området. Också i de områden kommer från har detta haft stor påverkan. Det är inte så att det tas få initiativ när det gäller gruvnäring och liknande. Jag delar inte uppfattningen. Här har vi snarare haft ett bra samarbete om man har som utgångspunkt att samarbetet handlar om att länder ska förstå varandra bättre. Det har varit en av de viktigaste grunderna för samarbetet. 73 (S): 34 barnrättsorganisationer har i ett skarpt brev till FN kritiserat regeringen för bristande åtgärder när det handlar om barnsexhandel. Kritiken handlar framför allt om att regeringen och svenska myndigheter de facto ignorerar brott relaterade till barnsexturism. En undersökning från pekar på att svenska barnsexturister utan att riskera straff i någon större omfattning kan åka utomlands och förgripa sig på barn. De svenska myndigheterna misslyckas med att ställa förgriparna inför rätta och att ge offren upprättelse. är det glädjande att det ändå sker en förbättring på området. Inte minst inom rättsväsendet har man börjat diskutera frågan mer . Utifrån att det finns flera tematiska aspekter på barnsexturism vill jag veta vilket statsråd som har frågan som sitt huvudansvar. Vem är huvudansvarig för området? 74 Statsminister (M): Jag blir alltid glad när det ställs frågor om att det finns brister i lagföring och man efterfrågar att den som begår brott också lagförs. Jag blir särskilt glad när socialdemokrater frågar mig om att det borde vara mer lagföring. Det tycker jag också. Låt oss dock påpeka att vi i har lagstiftningsmakten att tala om vad som är brott och inte brott på svensk mark, och andra nationella suveräna stater har den lagstiftningsmakten på sina områden. Vi har precis lärt oss att det finns svenska medborgare som begår brott i andra länder, och en del av detta är gränsöverskridande brott. För detta utverkar vi utökade muskler och kunskap inom ramen för Europeiska unionen, och andra gränsöverskridande rättsvårdande myndigheter. Vi samarbetar med varandra. Det är intressant att följa hur man på det sättet i flera länder kan skapa kedjor för att lagföra brottslingar och turister. Kan vi göra mer ska vi titta på detta. är naturligtvis ansvarig för dessa frågor i , men det svåra är hur man skapar lagföring av brott som en svensk medborgare begår i ett annat land, som har sin lagstiftning och hävdar sin suveräna rätt inom sitt lands gränser. Härmed är dagens frågestund med statsministern avslutad. Vi tackar statsministern och deltagande ledamöter. 10 § (forts. från 8 §) Redovisning av inriktningen av verksamheten hos (forts. NU16) 76 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och anmäla det särskilda yttrande som vi har från S, MP och V. Under hösttilläggsbudgeten kom en minst sagt annorlunda skrivning till kammaren som remitterades till näringsutskottet. Det handlade om att man ville få tillgång till riskvilligt kapital i inland. Det var en mycket kort skrivning för att gälla som skulle pytsas ut. De som möjligen sett skrivningen kan konstatera att den inte ens omfattar en hel sida i hösttilläggsbudgeten. Där sades att man skulle pytsa ut en mängd pengar utan att egentligen ha några andra idéer. Det visade sig, när man tittade närmare på skrivningen, att det talades om sådant som att pengar skulle gå till privata företag och till särskilt stora projekt. Det sades också att det skulle gälla inland som det talades om stödområde 1. Redan där uppstod alltså ett problem. Var det till stödområde 1 eller till inland pengarna skulle gå? Stödområde 1 är betydligt större än inland. kom med en liten skrivning och förklaring till vad detta var, och det var ett under av klarhet i förhållande till regeringens skrivningar. Jag har gjort en intressant iakttagelse. Den sista proposition som vi hanterade i kammaren innan vi lämnade för att bedriva valrörelse handlade om de statliga insatserna för att främja företagande. Alla, från höger till vänster, var överens om att vi nu måste få ordning på detta. Vi kan inte ha ett så plottrigt system som vi har i . Vi ville se till att det hela inte skulle vara så fragmentiserat utan i stället bli tydligt och rakt. Då passade regeringen på att komma med ett helt nytt förslag som innebär ytterligare en del i detta system som hela kammaren, inklusive regeringen, var överens om var alldeles för fragmentiserat. Så kan det gå. Utskottet blev enigt om att regeringen skulle vara mer precis med vad man avsåg och kunde inte godkänna förslaget rakt av. Utskottet kom därför överens om att regeringen skulle återkomma i form av en skrivelse. Det är den vi just nu behandlar. Där skulle man precisera bland annat vilken organisation man ville ha, vilken typ av projekt man kunde ge stöd till, avkastningskrav med mera. Regeringen har därefter haft överläggningar med oppositionen och sedan alltså återkommit med denna skrivelse. Där har man då definierat att det handlar om stödområde 1, inte enbart om inland. Man har också preciserat hur man vill ha organisationen. Det har vi förklarat oss nöjda med. Avkastningskravet har man förklarat . Det står inte i skrivelsen, men man har sagt att det ligger mellan normalt avkastningskrav på bankmedel, som är någonstans mellan , och att behålla kapitalet. Det framgår också ganska tydligt att man ska samarbeta med landets högskolor vad gäller de olika projekten.