prot · GY0969 · 2011-03-09 00:00:00 — Det är ett bördigt område där det odlas spannmål, och mycket av detta går till djurfoder. Alla djur som strövar runt i gör det inte på steniga små plättar i , utan många strövar runt så gott de kan inne i stora djurfabriker där de äter spannmål som kunde ha ätits av människor. Vi har haft den här diskussionen tidigare, jag och , och jag har uppenbarligen misslyckats brutalt med att klargöra att det handlar om skatt på animaliska livsmedel i konsumtionsledet, alltså inte i produktionsledet. Det är inte någonting som bara drabbar svenska bönder, utan det drabbar kött oavsett om det kommer från eller från andra länder. Har man ett påslag i kronor, som man brukar ha med punktskatter, blir det snarare en större procentuell ökning för det billiga danska fläskköttet än det svenska, som faktiskt är framställt med större djuromsorg än det danska. Och inte minst när man ser hur den svenska grisnäringen har det kanske man kan tycka att det är en poäng med en sådan här beskattning, som framför allt slår mot det dåliga importerade. Vi måste se globalt på den här frågan. Jag är övertygad om att är smärtsamt medveten om hur stor del av det kött som konsumeras i som är importerat. Vi pratar nu inte bara om danskt fläsk utan om regnskogsbiff och alla möjliga saker. Man säger att den svenska produktionen inte har några problem med skogsskövling och det ena och det andra. Ja, det är klart att vi inte har regnskog i det fattar även miljöpartister. Men om vi ändå konsumerar en massa produkter som bidrar till de här problemen måste vi ta ansvar för det. Det gör vi inte . Med en sådan här beskattning av animaliska livsmedel i någon form skulle vi bidra till att man får vara med och betala för sin miljöpåverkan även på det här området, precis som man gör till exempel i trafiksektorn. Jag är medveten om att det är tricksigt att lista ut hur det ska gå till, men ambitionen finns där. 85 (C) replik: Jag ser ändå den här mängden olika skatter staplade på varandra som något som drabbar svensk produktion. I den finansdebatt som föregick vår debatt här , där man dessutom pratade om upphandling av livsmedel för den offentliga sektorn, hörde vi att alla som ska lämna anbud förstås ska vara kollektivanslutna. Där har vi ytterligare en pålaga som i många fall drabbar de enskilda lantbrukare som skulle vilja vara med och lägga anbud men som inte kan göra det. Om vi nu hade följt oppositionens förslag, vilket vi tack och lov inte gör, skulle vi hålla på att ändra förutsättningarna för lantbruket . Det är så många som slås ut med de förutsättningar som finns . Om vi skulle lägga på dem mer förutsättningar som gör att deras produkt inte kommer ut på marknaden innebär det givetvis att fler och fler tvingas köpa sina produkter någon annanstans ifrån. Vi har själva sett till att vi har regelverk som gör våra varor i dyrare än i andra länder. Jag tycker att det är bra att vi har så starka krav på miljöhänsyn och att vi har så starka krav på livsmedelsproduktion över huvud taget. Men jag tycker inte att vi ska fortsätta i all oändlighet och bygga på med fler kostnader som försämrar svenska lantbrukares villkor att konkurrera på en marknad där de tappar andelar och står för mindre än hälften av vad vi äter i detta land. 86 (MP) replik: En sak som sades under debatten om offentlig upphandling var att man från offentlig sektors sida ska ställa större krav på bland annat djurskydd vid upphandlingen. Det är någonting som skulle gynna svenska bönder i den mån man har strängare djurskyddskrav på sig. Det är en viktig faktor att lyfta fram. Men det är också konsumentmakten hos enskilda konsumenter. Vi driver att man ska ha obligatorisk ursprungsmärkning på kött, inte bara nötkött och inte bara direkt till konsumenter utan också till storkök, restauranger och så vidare. Det skulle ge större möjligheter för konsumenterna att göra aktiva val. Jag tror inte att svenskt jordbruk någonsin kommer att bli billigast i världen, för det har vi inte förutsättningar för. Men vi har förutsättningar att producera livsmedel med höga krav på djurvälfärd, miljöhänsyn, folkhälsa och så vidare. Men då måste också konsumenten veta om det, och bonden ska kunna dra nytta av att man har producerat med strängare krav. Då måste man ha en obligatorisk ursprungsmärkning. Men det är emot. Det kan man tycka är lite konstigt. Jag tror inte att framtiden ligger i att försöka få det allra billigast, utan det är tvärtom att lyfta fram kvalitetsaspekterna och verkligen ge förutsättningar för svenska bönder att konkurrera med kvalitet. Jag tror i alla fall att vi är överens om en sak, och det är att vi behöver ha en livskraftig svensk jordbruksproduktion. Det är otroligt viktigt. Sedan har vi lite olika idéer om vad som är bästa sättet att gynna den. Jag tror inte att det bästa sättet är att inte ställa krav. Att ställa krav är att bry sig var det inte någon som brukade säga det? 87 (C) replik: När det gäller krav på upphandlingen och underlaget i upphandlingen, så att man verkligen får med alla de regelverk som vi har i svensk livsmedelsproduktion, är vi definitivt överens. Där plockade vårt parti fram en upphandlare för att vi i alla fall skulle hjälpa våra kommunpolitiker att handla utifrån svensk lagstiftning och då bryta ned för varje djurart vad som gäller i i förhållande till andra länder. Utifrån sättet att precisera kraven har vi då möjlighet att hitta en lösning där man inte bara är bunden till ett pris, som man annars är i en upphandling. Kravspecifikationen är oerhört viktig, och vi är definitivt överens om att den måste fram. Jag håller också med om att vi borde ha kommit längre med ursprungsmärkningen. Där finns problemen med alla dessa halvfabrikat. För helt kött har vi lyckats hitta ursprungsmärkning i en del av sorterna, men inte alla dessa mixade biffar av olika slag. Där återstår ett problem. Vi behöver hjälpa kunden och konsumenten att hitta våra svenska produkter ute i butikerna. Det betyder ändå inte att vi kan fortsätta att lägga på större kostnader, för det finns också priskänsliga konsumenter som väljer utifrån plånboken. Om det går att hitta något importerat från en annan del av världen är det väldigt många som väljer det, fast dessa varor skulle göra betydligt större nytta på den egna, inhemska marknaden som de kommer ifrån. Det är då man börjar prata om det globala. Jag ser att vi har otroligt bra möjligheter att odla i vårt eget land, om vi bara får fortsätta med det. Där kommer handelgödseln och faktiskt också bekämpningsmedlen in. 88 (KD): har debatten pågått i för tre betänkanden. Det är intressant att man i skatteutskottet är så glada att prata. Punktskatter är ofta, som vi har hört innan, styrmedel för olika varor. Men det är också en fråga om avvägning mellan det ena och det andra, vad som talar för och emot. Man kan som exempel ta alkoholskatten. Det är ett skattepolitiskt instrument för att tillsammans med Systembolagets monopol motverka en hög konsumtion i . Utskottet har noterat detta i betänkandet. bör det påpekas att det kommer nya företeelser som återkommande utmanar den svenska alkoholpolitiken. Precis som skatter på andra områden måste uppfattas som trovärdiga och fungerande måste också alkoholskatten fungera som tänkt. Ett nytt förslag som är aktuellt gäller gårdsförsäljning, där två intressen kolliderar med varandra: å ena sidan inslag i företags verksamhet och å andra sidan, på den andra vågskålen, folkhälsoaspekten. En lokalt begränsad försäljning kan knappast utgöra ett hot mot folkhälsan, medan ett slopande av Systembolagets monopol direkt skulle rycka bort ett av de viktigaste alkoholpolitiska instrument som vi har. Detsamma gäller om nya försäljningsregler omintetgör monopolet. Det blir ett problem med det som är ute på remiss. Som kristdemokrat är det tydligt att ett genomförande av förslaget i nuvarande skick talar emot ett införande. nämnde tidigare privat införsel. Vi kristdemokrater tycker att är rätt svårt att släpa med sig i väskan över gränsen. Det är lite för mycket, så detta borde ändras. Jag vet att EU:s socialministrar har träffats , och från de nordiska länderna har man framfört att man tycker att införseln åtminstone borde halveras. Jag tror att det skulle vara nyttigt. Betänkandet tar upp ett annat förslag om skatt som gäller Europadiesel. Här gör utskottet ett tillkännagivande. Man anser att regeringen bör se över skatteskillnaden mellan miljöklass 1 och 3. Det har redan i debatten framförts synpunkter om det som talar för och det som talar emot. tids utveckling med partikelfilter i dieselbilar minskar avsevärt skillnaden i utsläppen, som nanopartiklar i miljöklass 1 är en annan svårbemästrad faktor som talar emot skillnaden i skatt. Det finns också ett annat skäl som måste beaktas och som avser utsläpp av koldioxid. Normalt brukar man tala om vikten av att beakta den totala cykeln av ett bränsle från källa till hjul, så att säga. Miljöklass 1-dieseln fordrar mer koldioxid vid framställningen det förnekar faktiskt ingen som energiinnehållet är något mindre. Sammantaget ger detta större koldioxidutsläpp med miljöklass 1-dieseln. Det förtjänar att påpekas lite sakinformation här att dieselmotorn genom sin kompressionsförbränning på ett bättre sätt än gnistförbränning utnyttjar bränslet genom en längre förbränningscykel. De begränsningar med dieselmotorn som finns på högre varvtal kompenseras väl genom det betydligt större vridmoment som utvecklas vid de lägre varvtalen. Därmed kan alltså motorn köras på lägre varv med samma styrka. Detta förklarar varför biltillverkare världen över fokuserar på att utveckla dieseltekniken, där man har kommit långt. En modern lastbil med en totalvikt på ca förbrukar vid jämn landsvägskörning milen. Det motsvarar ca per tonkilometer. Om man överför detta till en normalstor personbil innebär det att den skulle dra per mil. Det är nästan samma nivå som en elbil, beroende på var strömmen har producerats. Det bör också tilläggas att en stor andel av lastbilstransporterna på svenska vägar utförs av utländska åkare. Vid en mätning genom jag tror det var av antalet lastbilar på genom framkom att av lastbilarna var utländska. Om man tror att svenska skatteregler kommer att påverka dessa är man något naiv, skulle jag vilja säga. Om man ser till helheten finns det därför skäl att se över beskattningen. Jag välkomnar också utskottets skrivningar om att regeringen förväntas följa utvecklingen när det gäller syntetisk diesel, som jag anser kan utgöra ett inslag i framtida drivmedelsstrategi, inte minst med tanke på bränslets höga energiinnehåll och bättre förbränning med åtföljande lägre miljöpåverkan. En möjlighet med bränslet är också att det går att öka inblandningen, vilket bränslet tillåter. Det är viktigt att svenskt lantbruk ges likvärdiga konkurrensvillkor mot andra länder. kommer cirka hälften av den mat som vi konsumerar från andra länder. Givetvis måste konsumenterna själva göra sina val, men om svenskt lantbruk reduceras försvinner också både vår självförsörjning och vår möjlighet att påverka kvaliteten i matvarorna, oavsett hur vi vill beskatta dessa. Denna utveckling vill inte se. Jord- och skogbrukets insatser i miljövård är också omfattande, utan att detta uppmärksammas tillräckligt i den offentliga debatten. Sakskälen för att inte återinföra skatten på handelsgödsel har redan debatterats, och därför finns det ingen anledning för mig att gå in på detta just . Man måste komma ihåg att hanteringen av gödselspridningen är det avgörande för att få ut maximal effekt. Det finns därför inga skäl för en jordbrukare att missbruka handelsgödsel, med tanke på de kostnader som redan är inbyggda. Det finns också klara regler om hur, var och när gödningen får spridas. Jag kommer själv från en kommun och ett län med intensivt jordbruk, i det här fallet och . Jag vill också peka på Bruk-insatsen. Det är ett förslag från den alliansstyrda tillsammans med Region som har möjliggjort att hela kan värmas upp. Det är alltså bra med alliansstyrning även när det gäller miljön. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna. 89 (M): Det finns ungefär en miljon fritidsbåtar i . Om man tänker på hur många personer som följer med ser man att det oftast är hela familjen, så vi har ett par miljoner personer i som brukar ägna sig åt fritidsbåtslivet. De finns i , i , i , i , i , i , i , i Roslagen och utefter . Här har vi ett folknöje i , ett frihetligt fritidsnöje som inte minst handlar om tid med familjen. Det handlar om vår mycket gamla, traditionella svenska kärlek till naturen. Det handlar om hälsa och frisk luft. Det handlar också om vår kultur och vår identitet. Det är verkligen svenskt att ägna sig åt fritidsbåtslivet. Här har vi en miljö som det har skaldats om av . Och vi har : Jag trivs bäst när havet svallar, och måsarna ger skri, när stranden fylls med snäckskal, med havsmusik uti. Socialdemokraterna vill införa en båtskatt. Där vi i Alliansen har lyft skatter från hushållsnära tjänster, lyft skatter från att anställa unga och lyft skatter från inkomster på vanligt folk, där vill Socialdemokraterna alltid motsatsen. Det handlar om att de vill ha mer skatt, mer skatt, mer skatt. De ska göra vardagslivet svårare, vardagspusslet svårare, med mindre pengar kvar till vanligt folk. Och är det båtarna de är ute efter. Vi tycker att människor ska ha större vardagsfrihet, inte mindre, så vi säger bestämt nej till den socialdemokratiska båtskatten. De är ute efter båtarna. Det är konstigt, för fritidsbåtslivet förutom att det är så viktigt för de miljoner människor och de familjer som ägnar sig åt detta omsätter det ett par miljarder kronor , till gagn för de kustsamhällen och de glesbygder som drar nytta av fritidsbåtslivet. Det är mycket viktiga intäkter som kommer de människor till del som bor på de ställena. Fritidsbåtsägarna betalar dessutom redan i olika typer av bränsleskatter, förutom alla de andra skatter som de, som alla andra, betalar. Socialdemokraterna kan helt enkelt inte låta bli. De vill ha mer skatt. De tycker att alla pengar egentligen är deras eller borde vara deras. Vi tycker att pengarna tillhör medborgarna. Vi tycker att detta frihetliga och folkliga fritidsnöje är något som ska fortsätta att vara ett frihetligt och fritt nöje för alla. Sedan gäller det pengarnas roll i samhället. Om man är båtägare och fritidsbåtsägare kan man resa runt i skärgården, segla in till och köpa bröd på bageriet. Det är en intäkt för bageriet i . Det skapar jobb i . Man kan segla till Grinda och lägga till vid och kanske kosta på sig en middag där. Det är en intäkt för värdshuset i . Det skapar jobb på Grinda. Det är bra för den glesbygden. Det är någonting som är djupt rotat i vår kultur och tradition. Men ska det komma till skatter som ska försvåra detta. Vi ska ha färre personer som ägnar sig åt fritidsbåtar. Vi ska ha mindre intäkter i bageriet i . Vi ska ha mindre intäkter på . Vi ska ha mindre intäkter för alla dem som försöker skapa sig en tillvaro och jobb i skärgården, runt om i vårt land. Detta är jag mycket kritisk till, och jag är ganska förvånad över att ni lägger fram detta förslag. Fast ser man till den totala mängden skattehöjningar och nya skatter som ni föreslår ska man väl inte vara helt överraskad. Det är bara med Alliansen vi kan undvika detta och tvärtom få större vardagsfrihet och färre pekpinnar. Med Socialdemokraterna får en miljon fritidsbåtsägare en skatt på sina båtar. Min fråga är: Ska alla fritidsbåtar omfattas, och hur hög ska skatten vara? 90 HANS (S) replik: När man lyssnar på kan man få intrycket att han inte gillar socialdemokrater. Man kan också få intrycket att han inte gillar skatter. Då kan jag glädja med att vi i den här reservationen inte pratar om skatter. Vi pratar om en avgift för att finansiera eventuella framtida tjänster. Tänk att jag förstod att du skulle ta upp den här frågan. Därför förberedde jag mig lite grann. Jag funderade ut hur jag skulle svara. Jag är själv en gammal båtägare. Jag älskar havet. Min pappa älskade havet. Jag vet vad havet betyder. Jag vet också vilka de absolut viktigaste sakerna är för den frihet som pratade om det fattades bara en gitarr; då hade det blivit jättebra. Den absolut viktigaste friheten för båtägarna är allemansrätten. Den andra viktiga friheten är strandskyddet. Den tredje viktiga friheten för båtägarna är möjligheten att få fiska med handredskap utefter kusterna. Är det någonting som jag känner att vi socialdemokrater, som du då inte gillar, har slagits för är det de här tre friheterna, som är så viktiga för båtfolket. Kom inte och säg att socialdemokratin inte ställer upp för båtfolket! 91 (M) replik: Intrycket att jag inte gillar socialdemokrater är fullständigt felaktigt. Jag kan säga att jag uppskattar de här diskussionerna mycket. Sedan var det frågan om huruvida jag gillar skatter. Vi sitter här och diskuterar skatteutskottets frågeställningar, och de har en tendens att handla om skatter. Sedan tycker jag kanske att vi ska ha färre skatter och lägre skatter än vad vissa socialdemokrater anser. Jag tycker att det är ett mycket viktigt diskussionsämne som vi ska fokusera på. Återigen: Vi företräder medborgarna mot staten och tycker att medborgarna ska behålla sina egna pengar. Ni företräder oftast staten mot medborgarna och tycker att statens intressen och intäkter är det allra viktigaste. sade en gång: Villaägarna är vårt folk. Båtägarna är det uppenbarligen inte. Ni har aldrig velat införa en båtskatt tidigare. Ert parti har suttit vid makten mycket . Det har motionerats och det har föreslagits, men det har alltid till slut sagts nej från partiledningen. Man har sagt: Nej, det här med båtskatt ska man nog inte ha. Det är klart att ni vet att en miljon människor har båtar, och inte ens ni brukar vilja reta upp alltför många, för ni tycker att det är roligt att få många röster. Ni har sagt nej till båtskatter, men har ni sagt ja, och har ni yrkat på detta. Ni vill ha en båtskatt. Ni kallar det en avgift. Ja, men det är så man bär sig åt. Man vill dölja en skatt. Då kallar man det för en avgift. Men en skatt är en skatt. Det är ett ärende på skatteutskottets bord. En skatt är pengar som man obligatoriskt måste betala, som går in i statsbudgeten. Detta är en båtskatt. Ha ingen annan förvillelse om detta. Ni ska inte försöka kamouflera era egna förslag. Ni vill ha skatt också på detta. Frågan är då, som ni inte svarade på: Ska alla båtar omfattas, en miljon båtar, och hur hög ska skatten vara? har du ett inlägg på dig att svara. 92 HANS (S) replik: Ja, vi sitter nog i samma båt, tänkte jag säga, när det gäller det här med skatter och avgifter. För det är precis samma sak som ni har gjort med fastighetsskatten, som plötsligt blev en fastighetsavgift. Välkommen till klubben! Det är ingen skatt. Det står att det är en avgift. Vi resonerar på precis samma sätt som du resonerar när det gäller fastighetsavgiften. Och är det nu så att man inte tycker att vi ska ha någon form av register eller någon form av avgift undrar jag: Gäller det synsättet också när det gäller bilregistret? Jag undrar det, eftersom vi inte ska ha något båtregister. Jag är faktiskt framtidsinriktad. Jag vet att båtlivet betyder mycket. Jag vet att många människor önskar att få komma ut i skärgården, för det är fantastiskt. när vi har mer tid ska jag berätta för dig om mina upplevelser i skärgården, men det ska vi ta lite mer på sidan om, tror jag. Jag vet också att det finns många önskemål framöver när det gäller hur man ska förbättra båtlivet. Jag tror att en av de absolut viktigaste sakerna, utöver de tre friheter som jag nämnde tidigare, är att göra det lite bättre i så kallade naturhamnar. Många människor tycker kanske att det är lite tråkigt att åka runt till de här färdiga hamnarna, där det finns toaletter och duschar och sådant. Man söker sig till naturhamnar. Det är klart att man resonerar framåt. Hur ska vi finansiera andra verksamheter för att göra det bättre, kanske förbättra naturhamnar och sådant? Hur ska vi få fram pengar till det? Ska ni ta fram dem via skatter? Ska ni höja skatten för att finansiera sådant? Då tycker vi att detta är bättre. Det blir ordning och reda. Vi får ett register, och kanske kan båtägarnas drömmar finansieras via detta. 93 (M) replik: Tillåt mig att säga att jag ser mycket fram emot att sitta med och dela minnen från skärgårdslivet, som jag är säker på att vi båda uppskattar väldigt mycket. är ett mycket fritt land, bland annat tack vare de tre friheter som du nämnde. Jag instämmer i detta. Vi har stora friheter bland annat tack vare den stora tillgången till de här miljöerna, som är fantastisk och som underlättar för vanligt folk att komma ut på ett fritt sätt och ta del av skärgården. Det ställer naturligtvis också krav på människor, hur de beter sig, och de allra flesta människor klarar detta på ett utomordentligt sätt. Det här är viktigt. Det handlar om vanligt folk. Det handlar om familjer. Det handlar om deras fritid. Ni vill ha en båtskatt. Ni kallar det en avgift, men den ska gå rakt in i statsbudgeten, och då är det en skatt. Sedan kan man diskutera tidigare försyndelser på alla håll när det gäller hur man har benämnt detta. Men sådant som går rakt in i statsbudgeten är en skatt. Ni vill ha en båtskatt som begränsar friheten och möjligheterna för vanligt folk att ta sig ut i skärgården. Du har inte svarat på hur många båtar som ska omfattas, och du har inte svarat på hur hög den här skatten ska vara. Vi vet att det, ifall vi lägger en skatt på någonting, påverkar hur människor använder det som vi har lagt skatten på, vilket ofta är avsikten med punktskatter. Lägger ni skatt på fritidsbåtslivet, på en miljon båtar i , kommer det att få effekter. Det blir färre människor i skärgården. Det gäller i synnerhet dem som har knappa inkomster, knappa marginaler och små båtar. Det är en straffbeskattning på människors och familjers fritid som jag tycker att vi ska stryka och hoppa över. Ändra på ditt parti! Se till att bli folkets företrädare igen! 94 (MP): Det är riktigt spännande att få vara med här i skatteutskottets debatt. Jag vet inte om jag har hamnat fel, men det känns jätteroligt att se hur man kan styra vår konsumtion bland annat via skatter. Jag börjar med att yrka bifall till reservation 7 så att jag inte glömmer det. Reservationen grundar sig på en motion som är skriven för att skydda miljö, klimat och även vår folkhälsa. Vägledande har varit, i alla fall i min värld, att det är den som förorenar som ska betala. lägger svenskt lantbruk ut ungefär industriellt framställt kväve på våra åkrar. Slår vi ut det per hektar får vi en hektargiva på ungefär . Varje kilo kväve kräver i tillverkningen fossil energi i storleksordningen 1 till 1 olja beroende på process. Man kan alltså säga att det läggs ut olja per hektar och år, . Om vi översätter det nationellt lägger svenskt lantbruk på en supertanker olja på våra åkrar . Dessutom ska konstgödseln distribueras ut till varje enskild gård och spridas på varje hektar. Till det åtgår som bekant också olja. Vi kunde läsa hur norska , en av världens största tillverkare av konstgödsel, tvingades stänga sin produktion i på grund av oroligheterna där. Varför ligger fabriken i ? Jo, där finns den fossila och därmed ändliga energin åtminstone ett tag till. Vid såväl spridning som tillverkning släpps stora mängder växthusgaser ut i atmosfären. Det gäller både koldioxid och den betydligt mer potenta växthusgasen lustgas. Växtnäringsläckage och övergödning är två andra ord jag vill lyfta fram när vi ska debattera skatt på konstgödsel. När det tillförs så stora mängder växtnäring är det min absoluta övertygelse att den läcker ut och når både och . Observera, fru talman, att jag inte har räknat in vare sig den växtnäring som sker via import av foder eller atmosfäriskt nedfall som ju är lite olika beroende på var i landet vi är. Ett annat växtnäringsämne i konstgödseln är fosfor.