prot · GY0942 · 2011-01-18 00:00:00 — När det är mamman som glömmer vinterkläderna får hon höra att det är väldigt kallt och drabbas av att skuldbeläggas. När vi färdigutbildat oss och söker jobb ser vi att en ung man har lättare att snabbt komma in på arbetsmarknaden än en ung kvinna. Vi har också sett, och ser, hur vi i sjukvården haft större kunskap om mäns sjukdomar än om kvinnors. Det klara målet från min och regeringens sida är att skapa ett samhälle där människor ses som individer och inte som representanter för sitt kön, och dit har vi fortfarande långt att resa. Ett viktigt instrument i detta är en skarp diskrimineringslagstiftning. Jag vet att och är kritiska till det mesta som regeringen gör, och det gör att kanske missar en del som gjordes under den förra mandatperioden. Det som skedde med diskrimineringslagstiftningen var en skärpning. Vi hamnade också i en situation då diskriminering på grund av kön utvidgades till nya samhällsområden som socialtjänst och hälso- och sjukvård. Vi har dessutom skapat ett lite nytt läge i . Vi har nämligen infört en lagstiftning som innebär att det ska kosta att diskriminera. Högre ersättningar och högre skadestånd ska kunna dömas ut i situationer där en domstol konstaterar diskriminering. Vad gör vi då nu? Gör vi ingenting? En fråga som var inne på var om det behövs mer aktiva åtgärder. Med aktiva åtgärder menas till exempel jämställdhetsplaner och lönekartläggningar där en arbetsgivare har ett ansvar på arbetsmarknaden. Jag tror att det behövs. Det är därför regeringen gett Statskontoret i uppdrag att göra en utvärdering av hur arbetet med aktiva åtgärder fungerar . Det uppdraget ska rapporteras till regeringen . Vi ser också över, och funderar en hel del kring, hur vi kan skapa en situation där vi har en lagstiftning för aktiva åtgärder och en verkningsfull sanktion. Precis som det ska kosta att diskriminera ska det finnas en sanktion när en arbetsgivare till exempel inte har en jämställdhetsplan som uppfyller de grundläggande kraven. När det gäller arbete vill jag understryka att regeringen i samband med bildandet av var mycket tydlig med att man inte skulle tappa tempo vad gällde jämställdhet. Sedan vill jag påminna kammaren och om att det naturligtvis finns en gräns för hur mycket vi som regering ska gå in och styra . En del i ett starkt diskrimineringsskydd är att vara rätt fristående i förhållande till statsmakterna. Vi följer dock noggrant vad som sker på håll. Det är centralt att man klarar av att fortsatt ha ett aktivt arbete för jämställdhet. 79 (V): Jag måste börja med att säga att det är fel att påstå att diskrimineringslagen på jämställdhetsområdet skulle ha skärpts under den förra mandatperioden. Det är inte sant. Jag deltog själv i den debatten. Det som hände på jämställdhetsområdet var att man sänkte kraven just när det handlade om aktiva åtgärder och förebyggande arbete. Från att alla arbetsgivare med fler än tio anställda skulle genomföra en jämställdhetsplan och lönekartläggning sänktes kravet till att bara arbetsgivare med fler än 25 anställda behövde göra det, och dessutom inte varje utan endast . Att kalla det för en skärpning tycker jag är ganska fantastiskt. Där är antingen felinformerad eller så får han nog förklara vad han menar med en skärpning av lagstiftningen. Sedan tar upp frågan om det här egentligen är en resursfråga och i vilken grad regeringen har möjlighet att styra diskrimineringsarbetet. Nej visst, budgeten för DO har inte minskat jämfört med den budget som respektive hade tidigare. Å andra sidan har man fått betydligt fler områden att bevaka. , alltså generaldirektören , kommenterar kritiken från just med att DO, som hon säger, aldrig kommer att ha resurser att granska arbetsgivare på samma sätt som JämO gjorde. Man kan i och för sig inte säga att de aldrig kommer att ha det. Det beror förstås på vilka resurser myndigheten får eller möjligen hur man prioriterar resurserna. Det i sin tur handlar naturligtvis om vilka frågor regeringen väljer att prioritera och lägga tonvikt vid. Som det ser ut är dessa farhågor, som sagt, tydliga. När man inte har en jämställdhetsmyndighet med ett renodlat jämställdhetsuppdrag, med ett tydligt regleringsbrev med just det innehållet, har jämställdhetsfrågorna hamnat i skymundan. Dessutom har det förebyggande långsiktiga, tragglande, aktiva arbetet prioriterats ned för att i stället hinna med att ta hand om diskrimineringsanmälningar, vilket var en annan farhåga. Man befarade att man skulle tappa det grundläggande, mer långsiktigt strukturella benet i antidiskrimineringsarbetet, det som de flesta bedömer vara det viktigaste och det som ger störst effekt. Det är klart att regeringen har möjlighet att göra någonting åt det här om man verkligen prioriterar och är intresserad av det. Regeringen hade kunnat lyssna på alla de fackförbund vars medlemmar har haft väldigt konkret nytta av lönekartläggningar och jämställdhetsplaner i stället för att vika ned sig för arbetsgivarorganisationernas krav på mindre regelkrångel; det var faktiskt det som man angav som skäl när man sänkte kraven på aktiva åtgärder. Det var en del i regeringens regelförenklingsarbete för företagen. Regeringen hade också kunnat säkerställa att expertkunskapen som fanns på JämO togs till vara i den nya myndigheten. Det gjorde man inte; det fanns också farhågor om det. Och naturligtvis kan regeringen vara väldigt tydlig i regleringsbrevet till myndigheten med att detta är ett prioriterat arbete som resurser ska läggas på. Naturligtvis borde man också, när nu liksom är ute och säger att det saknas resurser till detta, kunna vara ödmjuk nog att säga att man kanske måste titta om det faktiskt saknas resurser, eller åtminstone vara beredd att öppna för det. Det är klart att mer pengar inte löser alla problem i sådana här sammanhang, men om nu myndigheten hävdar att det är ett problem tycker jag att det i alla fall är värt att lyssna på det, om man tycker att det är viktigt att långsiktigt och varaktigt göra någonting åt lönediskrimineringen på arbetsmarknaden. 80 Statsrådet (FP): Jag ska försöka bena ut frågeställningarna. säger att vi kan styra upp detta i regleringsbrevet. Nja, , vi följer från regeringens sida de så kallade Parisprinciperna vad gäller och arbetet mot diskriminering. Dessa innebär att en sådan här myndighet ska vara mer fristående än andra myndigheter, för man tror på det arbetet. I princip har ett blankt regleringsbrev. Det innebär inte att vi inte ska följa arbetet och fundera på hur vi kan se till att ha ett effektivare och vassare arbete för jämställdhet och en vassare lagstiftning. Det andra som ifrågasätter är om vi har skärpt diskrimineringslagen. Jag kan upprepa vad jag sade. Man utökar diskrimineringsgrunden kön till nya områden: socialtjänst och hälso- och sjukvård. Jag ser framför allt stora historiska försyndelser. Den kvinna som möter sjukvården möter en vetenskap och en sjukvård som har mindre kunskap om kvinnors sjukdomar än om mäns, därför att man har haft en forskning som ur jämställdhetssynpunkt varit bekymmersam. Det var i sig en förbättring av lagstiftningen. Det var också en skärpning av lagstiftningen att det nu ska kosta mer än tidigare att diskriminera. Sedan kan man alltid väga för och emot. säger ganska tvärsäkert att de aktiva åtgärderna är viktigare än att den enskilde ska få rätt. Jag tror att man behöver båda två. Vi har en lagstiftning med en tydlighet i att jag, om jag blir diskriminerad på grund av kön eller annan diskrimineringsgrund, får upprättelse och ett rejält skadestånd. Kostar det att diskriminera tror jag att det för jämställdhetsarbetet framåt. Jag är medveten om att inte har en historia av att prioritera små och medelstora företags verklighet. Man kan alltid diskutera om det är rimligt att ha mellan jämställdhetsplaner och se särskilt på små och medelstora företags behov och situation. Jag tror att det är rätt viktigt att göra det och att se den verklighet som många av våra småföretagare lever i. Med det sagt vill jag betona att jag och regeringen tror på aktiva åtgärder som instrument. Vi har gett uppdrag för att se om den lagstiftning vi har kring aktiva åtgärder har varit verkningsfull. Det finns en utredning om att skärpa lagstiftningen vad gäller aktiva åtgärder. I det arbetet handlar det om att hitta vägar. Detta bereds nu på för att se till att det finns verkningsfulla sanktioner ifall man inte uppfyller de krav som finns på aktiva åtgärder, till exempel en jämställdhetsplan eller en lönekartläggning. Även om man har en fristående diskrimineringsombudsman är det klart att vi följer utvecklingen. Jag kommer att vidta åtgärder ifall det behövs för att tydliggöra att det faktiskt ska vara så som vi sade i samband med att man slog samman de fyra myndigheterna: att jämställdhetsarbetet inte skulle tappa fart. Det är centralt att det är så. medger att resurserna inte har minskat. Om man slår samman fyra myndigheter som jobbat mot fyra olika diskrimineringsgrunder är det klart att man i normala fall funderar på att göra vissa samordningsvinster genom att man har gemensam overheadpersonal som i all verksamhet. Det är därför man ibland slår samman företag och organisationer. Trots att man kan göra samordningsvinster valde regeringen att inte minska anslagen. Det innebär att de resurser, pengar och medel som finns för att bedriva det faktiska arbetet i praktiken har ökat. Men självklart lyssnar vi alltid på de signaler vi får från en myndighet eller från något annat håll om att det behövs mer resurser. Det är då något vi får prioritera i det budgetarbete som finns. 81 (V): Det blir lite egendomligt när vi ska ha en debatt om vad som har gjorts med lagstiftningen. Det går att läsa på. är inte, och har aldrig någonsin varit, emot att man utvidgade diskrimineringslagstiftningens räckvidd. Det som vi är kritiska till är den urholkning av kraven på lönekartläggning och jämställdhetsplaner som regeringen genomförde 2008. Den är ett faktum. Det är också ett faktum att väldigt många fackliga organisationer, och Unionen med flera, uppvaktade arbetsmarknadsutskottet och, vet jag, även jämställdhetsministern då och sade att detta är det viktigaste verktyget i deras systematiska jämställdhetsarbete, för att de ska kunna ställa krav på att arbetsgivaren slutar upp med könsdiskriminerande lönesättning. De var extremt oroliga för att detta arbete skulle urholkas. När lades ned fanns en motsvarande oro för att detta systematiska granskningsarbete, som man menar innebar en viktig påtryckning för att få till stånd det systematiska arbetet på arbetsplatserna, skulle urholkas. Farhågorna när det gäller detta verkar tyvärr ha besannats, vilket nu har uppmärksammats av . Jag tycker att detta är värt att ta på lite större allvar. Jag vill säga någonting om detta med små och medelstora företags verklighet. Det här är så typiskt när man pratar om jämställdhet. Det finns också en verklighet, , för dem som är anställda i små och medelstora företag. Den verkligheten är inte mindre präglad av lönediskriminering, sexuella trakasserier, att kvinnor väljs bort och diskrimineras i samband med graviditeter och annat. Det är precis lika verkligt i de företagen som i de större. Jämställdhetsfrågorna kan inte vara förhandlingsbara på det sättet gentemot krångel, lönsamhet och annat. Det måste vara ett värde som staten ser till att alla arbetsgivare efterlever, oavsett andra hänsyn. 82 Statsrådet (FP): Jag håller med om att det finns en verklighet för små och medelstora företag. Jag tror att många av dem i och för sig har känt att vårt land har styrts av regeringar som inte riktigt har sett deras verklighet. Med det sagt ska vi väl också poängtera att vi var i en situation där små och medelstora företag alltför ofta inte uppfyllde lagens krav vad gällde jämställdhetsplaner och planer för jämställda löner. Vi vet lite för lite om varför de inte gjorde det. Vad jag allmänt sett vill ha mer kunskap om är hur vi kan se till att de aktiva åtgärderna fungerar i praktiken. Hur kan vi se till att regelverket när det är på plats verkligen följs? Det jag tror kan vara bekymmersamt på alla områden, i synnerhet kanske på jämställdhetsområdet, är ifall vi har lagstiftning som låter bra när vi diskuterar den i talarstol men som inte ger effekt ute i verkligheten. Det är därför det har getts uppdrag till Statskontoret att utvärdera aktiva åtgärder, och det är därför det pågår ett arbete för att se vilken lagreglering som kan behövas och hur vi kan se till att det finns en verkningsfull sanktion. Där är jag övertygad om att vi kommer att ha en fortsatt bra debatt och också kunna få kloka inspel från och . Jag tackar för dagens sista interpellationsdebatt och önskar alla en trevlig kväll. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2010/11:FPM44 Direktiv om fruktjuice KOM(2010)490 till miljö- och jordbruksutskottet /11:FPM46 Förordning om fosfor i textiltvättmedel KOM(2010)597 till miljö- och jordbruksutskottet /11:FPM47 Förordning om metallskrot KOM(2010)576 till miljö- och jordbruksutskottet /11:FPM48 Flaggskeppsinitiativ En agenda för ny kompetens och arbetstillfällen KOM(2010)682 till arbetsmarknadsutskottet /11:FPM49 Prioriteringar för EU:s energiinfrastruktur och framåt KOM(2010)677 till näringsutskottet /11:FPM50 Kommissionens arbetsprogram 2011 KOM(2010)623 till utrikesutskottet /11:FPM51 Förslag till direktiv om hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall KOM(2010)618 till försvarsutskottet /11:FPM52 Förslag till och rådets förordning om inrättandet av en utvärderingsmekanism avsedd att kontrollera tillämpningen av KOM(2010)624 till justitieutskottet /11:FPM53 Kommissionens syn på framtida sammanhållningspolitikens inriktning KOM(2010)642 till näringsutskottet /11:FPM54 Ramavtal om partnerskap med KOM(2010)699 till utrikesutskottet /11:FPM55 Meddelande med översikt av informationshanteringen inom området för frihet, säkerhet och rättvisa KOM(2010)385 till justitieutskottet /11:FPM56 för den inre säkerheten i praktiken KOM(2010)673 till justitieutskottet Anmäldes och bordlades Propositioner 2010/11:47 En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken 2010/11:49 Ansvarsfördelning mellan bosättningskommun och vistelsekommun 2010/11:51 Nya lagar om avgasrening och drivmedel 2010/11:52 Följdändringar inom skatte- och tullområdet med anledning av Lissabonfördraget 2010/11:53 Ändrad verksamhetsform för Lantmäteriets division Metria Framställning 2010/11:RRS13 styrelses framställning om kostnadskontrollen i stora väginvesteringar Redogörelser /11:RRS8 styrelses redogörelse om förberedelsearbetet i apoteksreformen 2010/11:RRS9 styrelses redogörelse om den nordiska stridsgruppen 2008 2010/11:RRS10 styrelses redogörelse angående statliga stöd i alkoholpolitiken 2010/11:RRS11 styrelses redogörelse om polisens brottsförebyggande arbete 2010/11:RRS12 styrelses redogörelse om skatteavtal med andra länder 2010/11:RRS14 styrelses redogörelse om statens insatser för att komma åt vinster från brottslig verksamhet 2010/11:RRS15 styrelses redogörelse om förvaltningen av samhällsekonomiska metoder inom infrastrukturområdet Motioner med anledning av prop. 2010/11:42 Borttagande av kravet på samtycke för behandling av vissa personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten 2010/11:A4 av m.fl. (S) 2010/11:A5 av m.fl. (V) 2010/11:A6 av m.fl. (MP) med anledning av prop. 2010/11:46 Lagring av trafikuppgifter för brottsbekämpande ändamål genomförande av direktiv /24/EG 2010/11:Ju5 av m.fl. (MP) 2010/11:Ju6 av m.fl. (V) 2010/11:Ju7 av och (SD) betänkande 2010/11:FiU17 Godkännande av ett utökat åtagande under Internationella valutafondens modifierade nya lånearrangemang (NAB) utlåtande /11:CU6 Politiska alternativ för främjande av en europeisk avtalsrätt utlåtande /11:TU10 Mot ett europeiskt område för trafiksäkerhet: politiska riktlinjer för trafiksäkerhet 20112020 betänkande 2010/11:SoU6 Värdlandsavtal för för förebyggande och kontroll av sjukdomar utlåtanden /11:UU4 EU:s budgetstöd till tredjeland /11:UU9 EU:s utvecklingspolitik betänkande 2010/11:UU5 Sidas stöd för kapacitetsutveckling EU-dokument KOM(2010)748 Förslag till och rådets förordning om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (omarbetning) KOM(2010)772 Förslag till och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 378/2007 när det gäller reglerna för frivillig modulering av direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken KOM(2010)781 Förslag till och rådets direktiv om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår KOM(2010)784 Förslag till rådets dokument om ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater KOM(2010)799 Förslag till och rådets förordning om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (förordningen om en samlad marknadsordning) KOM(2010)804 Förslag till och rådets beslut om ytterligare makroekonomiskt stöd till KOM(2011)1 Förslag till och rådets direktiv om ändring av och rådets direktiv /25/EG vad gäller tillämpningen av utsläppssteg på smalspåriga traktorer 18 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2010/11:140 Försäljning av utsläppsrätter av (MP) till finansminister (M) 2010/11:141 Hotade spelregler på arbetsmarknaden av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2010/11:142 Anordnare av fas 3 av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2010/11:143 Utvärderingen av regeringens handlingsplan mot mäns våld mot kvinnor med mera av (V) till statsrådet (FP) 2010/11:144 Snöskoterutredning av (V) till statsrådet (M) 2010/11:145 Åtgärder mot olagliga avknoppningar och utkrävande av ansvar av (S) till statsrådet (M) 2010/11:146 Dolda olyckor på praktikplatser av (V) till arbetsmarknadsminister (M) Interpellationerna 2010/11:140145 redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . Interpellation 2010/11:146 redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 19 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2010/11:209 Hävande av avtal som slutits under påverkan av psykisk ohälsa av (MP) till justitieminister (M) 2010/11:210 Förutsättningar för vindkraftsutbyggnad på av (MP) till närings- och energiminister (C) 2010/11:211 Bevarande av herrgårdsmiljö av (S) till kultur- och idrottsminister (M) 2010/11:212 Åtgärder för att utjämna skillnader i hälsa av (MP) till statsrådet (KD) 2010/11:213 säkerhetsläge efter rysk-fransk vapenaffär av (KD) till utrikesminister (M) 2010/11:214 SälenTrysil Airport av (S) till statsrådet (M) 2010/11:215 Säker försäljning av receptfria läkemedel av (S) till socialminister (KD) 2010/11:216 av (MP) till utrikesminister (M) 2010/11:217 Uppehållstillstånd för personer som inte kan utvisas av (V) till statsrådet (M) 2010/11:218 Föräldraskap vid assisterad befruktning av (FP) till justitieminister (M) 2010/11:219 Kvicksilverexport av (MP) till miljöminister (C) 2010/11:220 Undersökning av hedersmord på EU-nivå av Amineh Kakabaveh (V) till statsrådet (FP) 2010/11:221 Alkohol i handelsavtal av (V) till statsrådet (M) 2010/11:222 Tingsrätten i av i (S) till justitieminister (M) 2010/11:223 Småviltsjakt på renbetesfjäll av Per Åsling (C) till landsbygdsminister (C) 2010/11:224 Ekologiska mjölkbönder av (S) till landsbygdsminister (C) 2010/11:225 Grisnäringens konkurrenskraft av (S) till landsbygdsminister (C) 2010/11:226 Stöd till avhoppare i av (KD) till utrikesminister (M) 2010/11:227 av (V) till utrikesminister (M) Frågorna 2010/11:209223 redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . Frågorna 2010/11:224227 redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 20 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2010/11:181 Problem med fas 3 av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2010/11:171 Undersökningar av FRA:s verksamhet av (V) till försvarsminister (M) 2010/11:206 Försäljning och privatisering av biblioteken av (S) till kultur- och idrottsminister (M) 2010/11:202 Insatstider för av (S) till försvarsminister (M) 2010/11:199 satsning på ny kolkraft av (V) till närings- och energiminister (C) 2010/11:204 utvisning av irakier av (S) till statsrådet (M) 2010/11:205 Lagen om arbetskraftsinvandring av (S) till statsrådet (M) 2010/11:207 utvisning av irakier av de (M) till statsrådet (M) 2010/11:174 Ideella föreningar och EU:s momsdirektiv av (V) till finansminister (M) 2010/11:191 Förmånsbeskattning av (V) till finansminister (M) 2010/11:192 Kringgående av lagstiftning mot överskuldsättning av Amineh Kakabaveh (V) till statsrådet (M) 2010/11:197 De som drabbats av kontaminerade vatten av (V) till socialminister (KD) 2010/11:208 Moms för hemmaföretagare av (FP) till finansminister (M) 2010/11:209 Hävande av avtal som slutits under påverkan av psykisk ohälsa av (MP) till justitieminister (M) 2010/11:200 Excellensprogrammets konsekvenser för kvinnor som forskar av Amineh Kakabaveh (V) till utbildningsminister (FP) 2010/11:201 Åtgärder baserade på folkhälsopolitisk rapport av (MP) till statsrådet (KD) 2010/11:203 Läxhjälp på nätet i av (S) till utbildningsminister (FP) 2010/11:198 Kvalitetskrav inom pedagogisk omsorg av (S) till statsrådet (FP) 2010/11:210 Förutsättningar för vindkraftsutbyggnad på av (MP) till närings- och energiminister (C) 2010/11:211 Bevarande av herrgårdsmiljö av (S) till kultur- och idrottsminister (M) Svar inkomna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . Övriga svar redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 21 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen och av tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut.