prot · GY0970 · 2011-03-10 00:00:00 — Vi hamnar förmodligen också däromkring. Det är egentligen detsamma som reservanterna säger. Vad innebär då reservationen? Den innebär inte att kommer lite tidigare med sin rapport. Verket jobbar redan med detta. Reservanterna slår in en öppen dörr. Det är att krysta fram motsättningar där de egentligen inte finns. Låt oss ta oss an de svåra problem som verkligen behöver diskuteras och där vi behöver komma överens, och förringa inte det arbete som sker i myndigheterna och i Miljömålsberedningen! 12 (V) replik: Jag skulle vilja fråga vad Tiefensee tycker att ska göra för att vi ska minska vår påverkan av importen och konsumtionen. Den påverkan kan vara ungefär dubbelt så stor som den klimatpåverkan som vi redovisar officiellt. Vi rödgröna har en reservation, reservation 1, där vi säger att vi vill göra något åt saken. Jag tycker kanske inte att vi har ett uttömmande förslag, men vi har i alla fall ett konkret förslag om att vi vill ha en samlad strategi för att komma till rätta med de ekologiska fotavtrycken. På samma sätt är det med diskussionen om matavfallet. när vi diskuterade köttkonsumtionens påverkan svarade mig att det vi verkligen ska göra är att se till att minska matsvinnet. är matsvinnet ungefär en femtedel så stort som köttindustrins klimatpåverkan. Matsvinnet är verkligen ett stort problem. Det är just därför vi slår fast det i vår reservation. Vi vill att vi härifrån ska konstatera att vi ska ha en plan för att minska matsvinnet. Du pratar om att vi skapar motsättningar. Jag tycker att ni skapar motsättningar när ni inte kan bejaka en del progressiva förslag från vår sida. 13 (C) replik: Det är helt rätt som säger att vi hade en diskussion här om klimatfrågor och matsvinnets inverkan på klimatet. Jag bejakade redan då att vi behöver ett mål för detta. säger att andra länder har som mål. Men jag är inte beredd att sätta ned foten för att det ska vara , utan det kanske ska vara . Låt myndigheterna jobba med frågan! Det blir liksom att man ska plocka politiska poäng på att slå fast ett mål. Men problemet med var att rådet inte hade gjort en ordentlig analys och underbyggt sina mål samhällsekonomiskt. Låt en beredning, i det här fallet av en myndighet, ske, och sedan kommer vi tillbaka. Jag kan ta i hand på att vi ska ha ett mål för minskat matavfall. Men exakt hur det ska se ut och vilken nivå det ska vara vill jag inte slå fast här . Konsumtionsmönster tittar vi på i Miljömålsberedningen. I förra veckans debatt sades det att vi skulle ha något slags klimatbudgetering. Jag kan bejaka det. Men då ska vi inte bara se på importen, utan vi ska också se på exporten, för annars gör vi orätt. är till exempel den största enskilda utsläppskällan i min valkrets. Det specialstål som tillverkas där används inte bara i , utan det hamnar och används i lastmaskiner och andra entreprenadmaskiner i , och . Ska vi ha en klimatbudget ska vi se på både vad vi exporterar och vad vi importerar. 14 (V) replik: Jag är absolut öppen för att vi tittar på hur vi påverkar åt båda hållen. Jag är emellertid rätt övertygad om att vi får en ganska stor nettopåverkan genom den stora importen som också ständigt ökar. Det är ju en del av vår livsstil att vi är väldigt beroende av importerade produkter. Då är det kanske det som borde ha svarat i debatten : Ja, vilket bra förslag från De rödgröna, att ni vill komma till rätta med konsumtionens klimatpåverkan jag stöder det men har ett litet förslag på hur det ska bli ännu bättre. Men det är inte så ni agerar! I bästa fall hänvisar ni till Miljömålsberedningen. Där ska alla progressiva förslag begravas, och vi vet aldrig någonsin när de förslagen kommer fram. Jag tycker att vi har ett ansvar. Vi har ett ansvar i utskottet, och vi har ett ansvar i kammaren för att driva på klimatpolitiken, för detta är frågor som inte kan vänta. Jag tycker att det är lite fegt att begrava förslagen i en beredning när vi ska stå här och fatta besluten. 15 (C) replik: Det är det som är arbetsordningen. Vi har i det här landet utredningar och statliga kommittéer som lägger fram underlag. Sedan remitterar vi dem, och därefter lägger regeringen fram propositioner. Att stå här i kammaren och deala och säga Så gör vi blir inte seriöst. Det handlar om att verkligen underbygga besluten. Jag ser inga motsättningar. Men vi ska göra det hela på ett sätt som vi vet blir korrekt och rättssäkert, så att olika remissinstanser får säga sitt, och så att det blir effektivt och att vi gör det vi är överens om, både Alliansen och oppositionen, nämligen att nå miljömålen. När det gäller livsmedelskedjan är ett förslag nära förestående, så om vi här skulle rösta på en reservation som slår fast kanske vi rör till processen i . Om de hade siktat på , vad händer då? Låt var sak tas i rätt ordning och i rätt sammanhang! 16 (MP) replik: Jag var tvungen att ta en replik eftersom jag tyckte att min centerpartistiske kollega tog ut svängarna lite, när han lite raljant sade att det görs en krystad reservation beträffande det första delbetänkandet från Miljömålsberedningen och att vi egentligen är så väldigt överens. Jag tycker att man ska vara väldigt försiktig med den typen av uttalanden när det har varit väldigt tydligt här i kammaren när det fattades beslut , , om att ändra miljömålssystemet att partierna inte är överens. Jag förstår att du gärna vill påskina att alla är så väldigt överens om detta system och att alla i beredningen är överens om allt som vi säger där. Men det är lite svårt. Reservationer skrivs just därför att man inte är överens. Om det är något som är krystat är det väl att påstå att man skulle vara överens fast man inte är det. Vi får se vad Miljömålsberedningen kommer fram till. Vi försöker än så länge att arbeta inom det systemet, men vi har varit väldigt kritiska framför allt till att den borgerliga regeringen har förstört den modell för miljömålssystem som började sätta sig rejält. Det råd av myndighetschefer som hade börjat komma fram med mycket konkreta förslag upplöstes. Vissa kan tolka det så att regeringen gjorde det precis när cheferna hade börjat känna sådan tillförsikt och tillit till varandra att de gemensamt över myndighetsgränserna, vilket är precis det vi haft så många problem med på miljöområdet kunde komma fram med mycket konkreta åtgärdsförslag som faktiskt skulle föra arbetet framåt. Det var då den borgerliga regeringen gick in och sade: Nej, nu ska vi ändra alltihop i det här systemet, och vi ska inte beakta de här åtgärdsförslagen. Man upphävde de 72 delmålen, som du själv säger är de som är riktigt styrande. Det betyder att vi , 2011, inte har ett enda styrande miljömål. Vi har bara de här 16 övergripande målen. Statliga myndigheter har fått i uppdrag att ha egna mål. kommuner har inga gemensamma mål att gå efter. Det går inte att säga att det här systemet är någonting vi alla är överens om och att se att det har börjat leverera, för det har det inte . 17 (C) replik: Den stora kritiken i reservationen i Miljömålsberedningen gällde just att vi lade ned . Det är gjort, och det gjordes för att det är bättre med en parlamentarisk beredning som får just den här bredden och som har en dialog med myndighetscheferna. Myndigheterna har ett fortsatt arbete. Jag nämnde , som ska jobba med avfallsstrategier. Vi delar upp arbetet på ett bra sätt, tycker jag. Och jag hoppas att verkligen jobbar konstruktivt i Miljömålsberedningen, för vi behöver ett bra samarbete. Jag kan inte dela den här bilden, att vi har förstört miljömålssystemet. Vi håller på att förbättra miljömålssystemet. Och är det någonting som både regeringen och Miljömålsberedningen är tydliga med är det just att man ska fortsätta att jobba mot miljömålen. Det är som säger, att det har blivit något slags otydlighet. Men den är krystad. Den finns inte. Den ska inte finnas. Myndigheterna och kommunerna ska fortsätta jobba mot miljömålen. Sedan ska vi förtydliga de här etappmålen. I ett betänkande som kommer tar vi de delmål som är mogna och tillräckligt beredda och gör om dem till etappmål. Men övriga, som vi inte har tillräckligt underlag för att fatta beslut om, får vi jobba vidare med. Vi har inte förstört något miljömålssystem, utan vi håller på att utveckla det. 18 (MP) replik: Jag förstår att ni har ambitionen att utveckla det här, men ni utvecklar det åt ett visst håll, och vi är fortfarande ganska kritiska till att det är det bästa sättet att utveckla systemet på. Vi försöker att jobba inom det systemet och göra det så bra som möjligt, men ni gör det väldigt svårt att komma fram till de konkreta åtgärderna. Jag tror att det är viktigt att peka på det. Jag vet att vår representant har kommit med input och många förslag och idéer i beredningen, men vår representant känner inte att det direkt tas emot med någon större entusiasm bland de andra. Har till exempel i sitt regleringsbrev över huvud taget fått ett fokus på miljömålen? Det är inte särskilt mycket, vad jag vet och vad jag har sett. Vi hör säga: Nej, men vi kan inte avsätta pengar till att skydda skog i den här delen av landet. Man uppfyllde sitt miljömål 2010, och än så länge har vi inget nytt . Då borde vi vänta på Miljömålsberedningens treåriga strategi för markanvändning och delegera pengarna efter det, så att säga. Alla står och väntar. Du kan tycka att det är krystat eller inte, men det är så myndigheter agerar. Jag kommer själv från kommunsektorn och vet precis vilken positiv kraft som man äntligen hade fått i gång när man började sammanlänka de kommunala miljöprogrammen och liknande med de nationella. frågar man sig: Vad är det som gäller? Det finns för tillfället inget insamlingsmål för förädling av biologiskt avfall, till exempel. Allt sådant står och väntar. Självklart ska vi försöka täppa till det här, och jag hoppas att det betänkande som kommer är fullödigt på alla de här områdena. För det finns någonting som oroar mig när regeringen säger att anledningen till att man gjorde det här systemet det sades tidigare från talarstolen var att man ville prioritera hårdare mellan miljömålen. Jag är orolig för att man prioriterar bort miljömål som inte är riktigt lika heta i den mediala debatten. Det betyder att vi kommer att få förseningar och fördröjningar på viktiga områden. Vi kommer att upptäcka att vi hade behövt vara betydligt mer förutseende. Vi hade kunnat vara det om vi hade fullföljt miljömålssystemet, men tyvärr började regeringen prioritera bort det området. 19 (C) replik: Det är just det som är syftet. I mitt anförande lyfte jag fram att vi har 16 övergripande miljömål. Vi har 72 delmål, som då var i stuprör. jobbar vi med strategier där vi ska kunna lösa fler av de här delmålen tillsammans. I det gamla systemet skapades det i stället ibland motsättningar. Sedan lyfter upp som ett problem att vi har nått delmålet för avsättning av skyddsvärd skog. Jag är stolt över det. När och alliansregeringen kom till makten var bedömningen att det delmål som skulle nås till 2010 skulle nås till 2020. Vi ändrade strategi. I stället för att fortsätta att socialisera småbruksägares skog och ständigt köpa in mark och på det sättet skapa stora motsättningar i skogsbygden lade vi om strategi. Vi började skydda mer av den statligt ägda skogen. är det senaste att vi använder statligt ägd skog för att byta till oss annat. Om vi vill skydda privat ägd skyddsvärd skog kan man få annan skog i ersättning i stället för att man får pengar i handen. Jag är stolt över att vi har nått det här delmålet. Jag ser inte det som ett problem. Sedan ska vi fortsätta att jobba mot slutmålet. Men det låter på som att det var ett problem att vi nådde delmålet. Jag tycker att det var bra. 20 (KD): Vi behandlar ett motionsbetänkande, men utifrån det som vi har hört här i kammaren kan vi konstatera att vi berör både stort och smått. Och det är väl riktigt att vi gör det. Jag skulle vilja lyfta fram några trådar utifrån mitt perspektiv och det kristdemokratiska perspektivet i den här debatten. Jag kan konstatera att det som har varit vår viktiga ingång i de här frågorna är att vi hittar en långsiktighet, en tydlighet och ett förvaltarskap det är ett ord jag använder ofta i den här talarstolen. Och Alliansen har faktiskt gått vidare i ett arbete där vi har bidragit. Men vi har också i mångt och mycket varit överens i den här kammaren, vilket inte framkommer i den här debatten. lyfter på ett föredömligt sätt fram att det också i det arbete som ska bedrivas är viktigt att vi plockar av oss partinålarna emellanåt och ser långsiktigt och generationsöverskridande i ett framtidsperspektiv på hur vi ska få en förvaltning så att vi får en miljö som vi kan fortsätta leva i och använda oss av på ett klokt och hållbart sätt. När det gäller arbetet med miljömålen vill jag likt min kollega , som under förra mandatperioden stod här med de här frågorna, glädja mig åt att vi i det som har blivit portalparagraf tydligt poängterade att det vi nu jobbar med är generationsmålet och det som vi ska lämna över till nästa generation. Där ska de stora miljöproblemen i vara lösta utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Det är för mig viktigt att trycka på det, inte minst utifrån det som och andra har sagt här tidigare. Vi måste bedriva en oerhört aktiv miljöpolitik i , inom EU och internationellt. Då har vi att bidra till detta arbete med kunskap och kompetens. Miljöministern har under förra mandatperioden och under innevarande mandatperiod mycket aktivt drivit på det här arbetet. Det handlar om EU:s roll internationellt och vårt arbete från svensk sida, både i EU och på internationell arena, för att lyckas med detta. För miljöpolitik handlar mycket om gränsöverskridande arbete. Vi ser mål som vi inte har kunnat uppnå . Även om vi skulle lyckas till i skulle vi inte uppnå målen, eftersom de är beroende av ett internationellt samarbete. Där behöver vi i också bli tydliga med att vi arbetar på den internationella arenan. Det handlar om att ge stöd, råd och också ekonomiska resurser för utveckling i andra länder med andra aktörer för att bidra till en hållbar miljö . Det är också viktigt jag vet att det berördes i förra veckans debatt att vi kan göra de här investeringarna internationellt. CDM är ett viktigt verktyg i det här arbetet. Jag konstaterar att där kan mer göras. Vi kan bli effektivare. Men det är ett viktigt arbete. Ja, herr talman, det här betänkandet behandlar många olika aspekter. En annan del gäller vår livsmedelskonsumtion, hur den ska hanteras, och allt matsvinn som vi har. Jag tror att en av de viktigaste saker vi kan göra i detta arbete, oavsett om målskrivningar är formulerade i procentsatser eller inte, är att öka kunskapen om hur livsmedel ska hanteras. Det handlar om att bästföredatum inte är detsamma som sista förbrukningsdag. Mjölk kan till exempel användas många dagar längre om vi har hanterat den rätt. Det handlar alltså om mer kunskapsförmedling, och där har och andra aktörer gjort satsningar, och de kommer att göra satsningar. Jag tror också att det nya matlandet kommer att ge ett ökat intresse för råvarukvalitet och för hantering och kunskap om hur detta ska göras. Därmed tror jag också att vi ser en minskning av svinnet, men mer kan göras. berörde detta alldeles förträffligt i sitt anförande vad gäller att vi är på väg att ta fram underlag. Vi ska inte här i kammaren springa före de myndigheter som gör jobbet att på ett klokt och konstruktivt sätt ge oss verktygen. Ett annat område som tas upp i det här betänkandet är den kommunala energi- och klimatrådgivningen. Även där har vi sett ett ökat behov av kunskap, och jag kan konstatera att det är oerhört aktuellt när vi i andra sammanhang också pratar energianvändning, elpriser med mera. Där görs och har gjorts ett stort jobb för att nå det mål vi har satt upp. Kommunerna jobbar på ett förträffligt och föredömligt sätt. Jag måste inom parentes i detta sammanhang säga att jag blir något beklämd när säger att kommunerna sitter och gör ingenting. Jag är fortfarande kommunaktiv också, herr talman, och jag kan konstatera att jag inte känner igen mig i den bilden. Våra kommuner jobbar utifrån de tidigare miljömålen som är nuvarande miljömål, de 16. Det är ett oerhört frekvent arbete ute i våra kommuner. Man har inte slutat arbeta, men det viktiga är väl att vi här i kammaren samfällt säger att man ska fortsätta arbeta med detta, inte bida nya mål och nya tankar utan fortsätta med det man har. Vi ska effektuera bättre underlag och mer konkreta målformuleringar än det som fanns och gå vidare i detta. En del i detta är också att vi har, och det berörs också i en av reservationerna, i den förändring av som gjordes i den här kammaren för ett drygt år sedan lyft upp de här frågorna ytterligare. Vi ska bedriva en planprocess i kommunerna som tar större hänsyn än till klimatförändringar, till miljöhänsynen. Det, herr talman, är oerhört viktigt att säga här, och det är viktigt att påpeka att våra företrädare på kommunnivå inte ligger på latsidan i det här arbetet. Det är ett långsiktigt arbete att nå generationsmålet, och det långsiktiga arbetet måste vi bedriva i en gemensam struktur och konstatera att det inte är något som man drar kortsiktiga billiga politiska poäng på. En viktig del i detta är alltså forsknings- och utvecklingsarbetet. Jag ser med glädje fram emot att vi kommer att få en ny forskningsproposition 2012, där jag tror att vi kommer att få ytterligare markeringar av det som var inne på i sin inledning här för Alliansen och och där vi kommer att få mer markering av vikten av att vi sätter resurser på de här områdena för att få ett hållbart samhälle . Jag ser därmed, herr talman, att det som ligger för fortsatt arbete i Miljömålsberedningen är min förhoppning att vi ska kunna göra i ett stort gemensamt samförstånd och inte politisk spetsfundighet. Med detta vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) 7 § Vissa immaterialrättsliga frågor Föredrogs näringsutskottets betänkande 2010/11:NU11 Vissa immaterialrättsliga frågor. 21 (S): Låt mig inleda med att yrka bifall till två socialdemokratiska reservationer i detta betänkande, nämligen reservationerna 4 och 6. Det här är alltså ett betänkande som handlar om vissa immaterialrättsliga frågor. Det handlar i huvudsak om patenträttsfrågor, bland annat åtgärder mot piratkopiering, fildelning, det civilrättsliga sanktionsdirektivet och behovet av en kommission för att belysa frågor kopplade till den snabba teknikutveckling vi ser som exempelvis handlar om upphovsrätt och tillgängligheten på Internet. De frågor som betänkandet handlar om är viktiga för utvecklingen av näringslivsklimatet och därmed också viktiga för framväxten av fler och nya jobb i . Att få till stånd ett väl fungerande system inom patenträtten är en viktig åtgärd för att stimulera innovativa och kreativa människor att kunna förverkliga och genomföra sina idéer och göra dem verkliga och reella. Men, herr talman, detta är också viktiga frågor ur ett konsumentperspektiv. När det gäller patent och patenträttsliga frågor kan vi glädjande nog konstatera att den minst sagt segdragna frågan om ett EU-patent har tagit ett stort steg i rätt riktning genom det fördjupade samarbete som inleds med 25 av EU:s 27 medlemsstater involverade. Det är en fråga där varit pådrivande och där det rått och råder stor politisk enighet. Låt oss bara hoppas att det senaste beskedet att förslaget om en patentdomstol inom EU mött motstånd från inte i någon större utsträckning ytterligare förskjuter och försenar genomförandet. Detta till trots finns det fortfarande en rad viktiga frågor där det återstår mer att göra. Ett sådant område som det här betänkandet behandlar gäller ytterligare åtgärder mot piratkopiering. Här anser utskottets borgerliga majoritet att de åtgärder som har vidtagits i , inom EU och inom ramen för räcker. Vi socialdemokrater har en annan syn på det problem som piratkopiering innebär. Det är de facto ett problem för näringslivet, men det är också ett problem och en risk för oss som konsumenter. Exempel på det som vi vill lyfta fram är piratkopierade komponenter inom bilindustrin. Därför anser vi att ytterligare måste öka och göra mer av sina ansträngningar inom ramen för EU för att komma till rätta med det här problemet. När det gäller det civilrättslika sanktionsdirektivet har vi från Socialdemokraternas sida vid tidigare behandlingar här i kammaren tydligt redovisat vår syn på detta. Det handlar om att hitta en rimlig och rättssäker avvägning mellan missbruk i form av kommersiell fildelning och ett skydd för den personliga integriteten. Även om antalet ärenden inom detta område ännu är få anser vi fortfarande att det finns behov av ytterligare insatser för att värna den enskildes integritet. Vi pekar också på vikten av att hitta proportionalitet i de civilrättsliga processer som kan förväntas på detta område. Vi anser inte att det är rimligt att ställa alltför långgående krav på den enskilde att skydda sig mot otillåtet nyttjande av den egna Internetuppkopplingen. Rättssäkerheten för den enskilde måste säkerställas vid eventuell domstolsprocess, precis som vid de förväntade skadeståndskrav som då kan komma. Väl medvetna om Datainspektionens uppgift att bevaka att personuppgiftslagen efterlevs anser vi ändå att det behövs mer långtgående åtgärder för att säkerställa skyddet av den personliga integriteten. För att skapa dessa förutsättningar har vi föreslagit att en integritetsombudsman ska inrättas. Den tekniska utvecklingen på detta område är snabb. Det är i många avseenden en positiv utveckling som rymmer stora möjligheter. Men även här är det viktigt med en rimlig balans mellan medborgarnas informationstillgång och upphovsrättsinnehavarnas intressen. För detta har vi socialdemokrater föreslagit inrättandet av en kommission med uppgift att belysa dessa frågor. Det ska vara en kommission som kan belysa frågor som exempelvis tillgången till det som kallas herrelösa verk, kassettersättning och funktionsnedsattas tillgång till upphovsrättsskyddat material. Mot den bakgrunden yrkar vi bifall till motion T275 och yrkande 3 i motionen. 22 (MP): Jag börjar med att yrka bifall till reservation 3 så att jag inte glömmer bort det i hastigheten. Det är alltid spännande att diskutera frågor med så vackra titlar som immaterialrätt. Från sida tycker vi faktiskt att det här är väldigt viktiga frågor. Det handlar om fildelning, integritet för människor på Internet, Ipredlagstiftningen och flera mycket intressanta saker. Det har varit mycket diskussion om detta på grund av att det har stiftats ett antal repressiva lagar både från EU och från svenska staten för att komma åt människor som gör saker man inte gillar på Internet. Vi menar att den här lagstiftningen har gått alldeles för långt och att den ger rättigheter att förfölja människor trots att de brott som de anses begå inte tycker vi motiverar att man gör sådana ingrepp och inskränkningar i den personliga integriteten. Vi menar att man i stället bör avkriminalisera fildelning mellan privatpersoner för privat bruk. Då kan man tänka att folk ska få göra som de vill, sno vilka saker de har lust med. Man måste trots allt väga det här mot det som krävs om man ska ha en lagstiftning som fungerar för att komma åt dessa människor. Det är på det sättet att man stiftar lagar därför att man mer och mer vill gå in i och titta på vad människor gör på Internet på grund av att man vill komma åt ett fåtal personer som man menar använder fildelning alldeles för mycket och ibland även i kommersiellt syfte. Det är inte rimliga insatser som görs. Det är inte rimligt att man behandlar människor på det sättet. Att sprida information över Internet är också en väldigt stor möjlighet. Den möjligheten bör man inte försöka begränsa på det här sättet som innebär stora ingrepp i den personliga integriteten. Vi menar att bör omförhandla det EU-direktiv som kräver att fildelning kriminaliseras.