prot · GY09116 · 2011-06-15 00:00:00 — Jag skulle vilja se att det går snabbare än så att lyfta en del resultat. Jag tror inte att de stora slutresultaten som man läser om i internationella undersökningar snabbt kommer att lyftas. Det kommer att ta tid. Men vi ska ha ambitionen att det ska gå snabbare att påverka utvecklingen i positiv riktning än . Det bör gå fortare. Det är stora reformer som sker, och det kommer att krävas ännu mer. Den socialdemokratiska skolpolitiken ända och framåt, , har varit ett enda stort svek mot arbetarklassens barn. Man har varit så rädd att ställa krav i skolan. Det innebär att de som har krav och pushning hemifrån alltid klarar sig. De som inte har krav och förväntningar på studieresultat hemifrån, i regel arbetarklassens barn, behöver att skolan har tydliga förväntningar. Det är de som ha varit förlorarna. Så snälla , för arbetarbarnens skull, begrav flumskolan! går ur finanskrisen som kanske den starkaste ekonomin i hela Europeiska unionen. var 260 000 personer fler sysselsatta än , den senaste gången sossarna styrde. Man ska jämföra samma månad för att få jämförbarhet i detta. Det var 260 000 personer fler sysselsatta trots att vi just har gått igenom den djupaste depressionen på generationer. har högre ungdomsarbetslöshet än många andra jämförbara länder. Men det är trots allt 78 000 fler ungdomar som har jobb än 2006. Den fråga man ställer sig är: Varför är oppositionen så kritisk? Kan ni inte vara lite gladare när det går så bra för ? Varför pekar mungiporna nedåt på er i oppositionen? Ju bättre det går för , desto mer nedåt pekar era mungipor. Varför är det så? Det finns stora utmaningar att ta tag i. Det handlar om barnens situation, skolans situation och välfärden. Men det går bättre för än nästan alla andra länder i och definitivt bättre än i de länder som styrs av socialdemokrater. Var lite glada! 70 (S) replik: Det är inte alls så att mungiporna pekar nedåt. Jag får ibland kritik för att de pekar för mycket uppåt. Jag tycker också att det är bra att det går bra för , självklart. Vi har samlat i ladorna för att klara en lågkonjunktur. När det handlar om skolan var McKinseyrapporten inte mitt påhitt. Jag utgår från att du har läst den. I den står att det tar att vända en felaktig utveckling. Ni har varit ansvariga , och vi ser hur skolsegregationen ökar. Låt mig komma tillbaka till ett annat ämne som kanske är lite överraskande. Jag har träffat de ledande företrädarna i ett antal it-företag. De är spjutspetsar och längst fram. Det mest spännande med dem är att de alla har gått estetiskt program. Just denna mix av kreativitet och den sortens tekniskt kunnande är oerhört viktig för att uppnå växtkraft och drivkraft. Att de ledande it-företagarna har gått estetiskt program tänker man inte på. Därför tycker jag att det är viktigt att vi skapar en skola som bejakar både kreativitet och den mätbara kunskapen. Det är också väldigt viktigt att lyfta fram kulturens roll i detta. Jag har som partiordförande lyft fram kulturpolitiken på ett sätt som tidigare folkpartiledare har gjort, dock inte den nuvarande. Jag har pekat på betydelsen av att våra barn och ungdomar kan besöka museer och att våra statliga museer helt enkelt kan vara gratis att gå in på. Det är våra gemensamma samlingar. Jag har besökt våra kommunala musikskolor. På en musikskola i mötte jag en ung flicka som sade: När jag dansar är jag fri. När jag dansar kan jag växa som människa. Då släpper jag allting, och då är jag lycklig. Är det inte fantastiskt att få möta ungdomar som är lyckliga? Därför har jag lagt fram förslag om att kraftigt sänka avgifterna i den kommunala . Varför är du emot detta? 71 Utbildningsminister (FP) replik: Det är i själva verket jag som ligger bakom att deltar i McKinseystudierna. Jag vet mycket väl vad McKinseystudierna säger. De säger att genomför man stora reformer, som vi nu gör , kan man få synbara resultat . Det skulle vara 2017, 2018. Jag har högre ambitioner. Jag vill att vi ska nå fram snabbare än så. Men det gäller de stora reformerna. Hade det funnits färdiga reformförslag om nya betygssystemen när jag trädde till 2006 hade vi beslutat det då. Men det fanns nada i lådorna. Det var ju tomt. Det hände ingenting med en socialdemokratisk regering i utbildningspolitiken. Vi har fått utreda de stora reformerna och förankra med remissvar innan de beslutats, och genomförs de. Självklart kommer resultaten att vända i svensk skola. Jag hoppas att det ska kunna gå snabbare än 2017. Men man ska ha klart för sig att det tar tid. Jag har stor respekt för det. Det som har raserat resultaten är en politik som har bedrivits i svensk skola. Den är den vi nu skiftar och byter. Det är inte på grund av den här regeringen som skolan har låga resultat. Det är på grund av att skolan hade låga resultat som vi fick den här regeringen. Det var en av orsakerna till att svenska folket bytte regering. Man var missnöjd med den gamla skolpolitiken. Jag är väldigt glad att söktrycket till det estetiska programmet i den nya gymnasieskolan ökar kraftigt. Än så länge är det preliminära siffror, men det estetiska programmet är ett av de program som verkligen drar till sig fler nya ungdomar därför att det har fått en ny, attraktiv utformning. Jag gläds med de personer som har träffat som har gått estetiskt program. Det är ett bra program som förenar höga kunskapskrav och estetiska förmågor. Det är utmärkt. Vi har sparat i ladorna, säger . Det är därför det går bra för . Det där vi är intressant i sammanhanget. pratade nu om en avgiftsfri musikskola, och den katalog av avgifter som har räknat upp här skulle innebära att inte sparar i ladorna längre. Den avvägningen måste man också ta hänsyn till, . Man kan inte spendera allt på allt. 72 (S) replik: Det var som utrustade regeringen med den krockkudde som ni kunde använda när finanskraschen kom. Ni landade mjukt på den. Det var pengar som en socialdemokratisk regering hade samlat ihop. Ni har sänkt skatten med 100 miljarder, och ni fortsätter. Er ambition för är inte högre än att sänka skatter. Jag har högre ambitioner. Jag vill använda reformutrymmet till att investera starkt. Låt mig säga något om McKinseyrapporten. Du kan inte komma och säga att den segregation som sker i skolan beror på Socialdemokraternas politik, . Den ökar ju . Det är nu den galopperar. Det är nu kunskapsresultaten sjunker med en borgerlig regering. Ta ansvar för det du själv har gjort. Det tar att vända en felaktig politik, säger . har ni varit ansvariga . Är det något område som går åt rätt håll enligt den rapporten? Svara gärna på den här frågan: Varför är det viktigare att sänka skatter än att ha fri entré på våra museer och göra det möjligt för våra barn och ungdomar att vara delaktiga i en växande kultur- och musikskola? 73 Utbildningsminister (FP) replik: McKinseyrapporten, som regeringen själv har bestämt att ska gå in i, säger att gör i stort sett allt rätt. Jag är fullt medveten om vad som står i den. Vi genomför de reformer som ska ske. Det är den tidigare politiken som ledde fel. De reformer som det är ett internationellt konsultföretag rekommenderar är de reformer som vi nu genomför, och man tycker att vi ska gå vidare med ännu mer kunskapsintensiva reformer, ännu mer fokus på studiedisciplin och ännu mer fokus på kunskapsuppföljning. Vi gör det, för jag tror inte att det vi har gjort kommer att räcka. Problemet är att varje reform i den riktningen som vi genomför och som har rekommenderat, om man vill stödja sig på dem, har Socialdemokraterna i denna kammare röstat nej till. När det väl är genomröstat har ni sagt att ni kanske kan acceptera det, men ni är ju emot det nya. Ni står för den gamla flumskolepolitiken. Juholts uttalanden i de här avseendena är väldigt bekymmersamma. Jag hoppas att ni ska orka förnya er utbildningspolitik, för det är värt. 74 (MP) replik: Det går bra för , men under glädjerubrikerna och bilderna på leende ministrar växer barngrupper i barnomsorgen. Lärartätheten i skolan minskar. måste vi politiker våga se längre än till nästa budgetdebatt. Vilket land kan vara 2025 avgörs inte av med vilken optimism regeringen tar sig an budgetberäkningarna. Det avgörs av med vilken glädje och framtidstro som våra barn går till skolan och vad de får med sig ut i vuxenlivet. Ett litet land på en global marknad har inte råd att slösa bort en enda talang, men en enda ung person som tidigt hamnar vid sidan av riskerar att kosta . Det är ganska många lärarlöner. Politik handlar om vilken framtid vi vill forma och om att prioritera. Regeringen prioriterar nu ytterligare ett jobbskatteavdrag i stället för fler lärare i skolan. Då har jag en fråga till : Hur ska jag kunna använda några hundralappar till i jobbskatteavdrag till att köpa en ny lärare till mina barns skola? Hur går det till? 75 Utbildningsminister (FP) replik: Man måste nog föra in ett tankemoment till i det resonemanget, nämligen att 260 000 fler personer är sysselsatta än . Man bör jämföra samma månad, det vill säga april med när de rödgröna senast styrde. Vad beror det på och vilka konsekvenser har det? Att 260 000 fler personer jobbar innebär att den offentliga sektorn får väsentligt ökade intäkter att använda till exempel till skolan och betalar ut väsentlig mindre bidrag till arbetslösa. Hur kommer det sig? Jo, det beror på vår jobbpolitik där skattesänkningar är en viktig del. Det är inte så, , att om man har 100 procents skattetryck i ett samhälle får staten in maximalt med inkomster. Det är faktiskt så att skattesänkningar på viktiga saker, till exempel arbete och företagande, kan leda till att man stimulerar den sektorn. Jag antar att det är därför som är så angelägen om att höja bensinskatterna för att folk ska köra mindre bil. Sänker man skatten på bensin kör väl folk mer bil. Sänker man skatten på arbete arbetas det mer. Det är inte konstigare än så. Därför skapar inkomstskattsänkningar ekonomiskt utrymme för stat och kommun att satsa på välfärd när det innebär att fler människor får jobb. Det resonemanget måste man förstå för att förstå hur det hänger ihop. 76 (MP) replik: Jag vet inte om man följer din pedagogik på regeringsmötena, , men jag såg nog att du tittade dig lite oroligt omkring. Kanske var i kammaren, och då hade han nog velat ta dig lite i örat när du säger att vi inte behöver prioritera i politiken utan att vi kan både genomföra skattesänkningar och satsa hur mycket som helst på skolan. I verkligheten måste politik handla om att prioritera. prioriterar ni ett jobbskatteavdrag i stället för fler lärare i skolan. Det är ganska tydligt. När räknade på vad nedskärningen av kommunbidragen till gymnasieskolan innebär säger de att det motsvarar 3 600 lärare i den svenska gymnasieskolan. Den nedskärningen gör ni med er gymnasiereform. Jag är inte emot reformer i skolan, men jag är emot att reformerna ska byggas på att det blir ännu färre lärare som ska göra jobbet. För då kan jag berätta att utkomsten inte kommer att vara bra. Vi prioriterar skolan före skattesänkningar. Hur prioriterar du egentligen, ? Jag tror inte att du kan få allt. 77 Utbildningsminister (FP) replik: Man kan inte stå här i talarstolen och påstå precis vad som helst och tro att man kommer undan med det, . Det är nonsens att det skulle vara flera tusen gymnasielärare som får sparken. Det är klart att det inte är så. I och med att vi skapar lärlingsutbildningar i gymnasiet är antagandet att fler ungdomar kommer att få jobb i stället för att hoppa av och bli arbetslösa som det är . har en högre ungdomsarbetslöshet än de flesta andra jämförbara länder. Det beror på att vi har en gymnasieskola där alla tvingas läsa in akademisk behörighet. Skoltrötta ungdomar hoppar av. De får inga slutbetyg, och få vill anställa dem. Så får vi ungdomsarbetslöshet. När vi skapar lärlingsutbildningar och riktiga yrkesprogram kommer fler att gå färdigt gymnasiet och få jobb, och då minskar kostnaderna för arbetslösheten. Det är en stor pjäs i hur statsbidragen för gymnasieskolan är framräknade. Stå inte här och inbilla någon att 3 000 gymnasielärare ska sparkas, för det är ingen som tänker göra det. 78 (SD) replik: Det var både och kärnkraft i anförande. Det är viktiga frågor som jag gärna skulle vilja prata med om. Där skulle vi kanske ha en hel del att säga varandra. Men vill jag fokusera på en annan fråga som förvisso är lite mindre men nog så viktig för väldigt många människor. har vi gått igenom en ny period med skolavslutningar runt om i hela landet. har vi sett en debatt som återkommit år . Det är en debatt om skolavslutningar i kyrkan. När jag har lyssnat på debatten tidigare har jag förstått att egentligen inte har så mycket emot skolavslutningar i kyrkan. Det är väl bra, för det är nog inte så många i det här landet eller i världen i övrigt som har det. Det tror jag inte. Debatten tycks tvärtom tyda på att det finns ett ganska starkt stöd för den här traditionen i det svenska samhället. De flesta i det här landet värnar och vill bevara en sådan tradition som jag tror är viktig. Men ändå tenderar allt fler skolor att ta bort den här traditionen. Man kan göra det av olika skäl. gör man det därför att man inte vill kränka någon. Man är rädd för att man ska göra det. Jag skulle vilja säga att det är ett väldigt dåligt argument, men det förekommer. Det allra vanligaste är kanske att man gör det därför att man är osäker på vad reglementet säger. Man är osäker på vilka riktlinjer som finns. För säkerhets skull tar man bort skolavslutningen från kyrkan för att inte riskera att bryta mot någon lag eller någon form av bestämmelse. Jag tycker att det är tråkigt. Om det är det främsta skälet, vilket jag tror att det är, måste det gå att på något sätt förändra eller förtydliga regelverket så att skolor slipper göra den typen av förändringar och slipper förvägra elever en tradition som jag vet att de i många fall uppskattar, som föräldrar uppskattar och som jag tror är viktig för kontinuiteten, stabiliteten och sammanhållningen i det svenska samhället. Någon tradition borde vi få behålla även i det nya som växer fram. 79 Utbildningsminister (FP) replik: Jag anser att man ska få ha skolavslutning i kyrkan om man vill. När jag var liten hade vi alltid det. Där jag växte upp, i , förekommer det fortfarande. Där mina barn går i skolan har man det i stället på skolgården. Också det är mycket vackert. Jag vet inte varför det är flyttat. har det säkert fattats ett sådant beslut. Jag tycker att en rektor, en skola, en föräldraförening ska ha all rätt att tillsammans bestämma om skolavslutning får äga rum i kyrkan. Jag uppfattar ofta att det är en politisk debatt eller något slags etablissemangsdebatt att man inte ska få vara i kyrkan. Det är sällan föräldrar är upprörda över att skolavslutningen är i kyrkan. I och med den nya skollagen, som träder i kraft , blir det mycket mer tydligt. Skolinspektionen har utifrån den gjort en uttolkning, och den är tydlig. Man får absolut vara i kyrkan. Däremot blir det en del debatter lokalt om att det är obekvämt och så vidare. Då får man väl ta de diskussionerna lokalt. finns emellertid ett nationellt regelverk. Det har aldrig behövts tidigare, men i och med att det blivit en stor diskussion har detta förtydligats. Man får vara i kyrkan. När man sjunger Den blomstertid nu kommer tycker de flesta föräldrar inte att det är fråga om en religiös gudstjänst, utan det är en del i ett kulturarv, en tradition som funnits i generationer. Jag tycker att den ska få bevaras, och de nya reglerna medger också det. 80 (SD) replik: Det har , av naturliga skäl eftersom vi befinner oss i den perioden, förekommit ett antal undersökningar om hur folk upplever traditionen med skolavslutning i kyrkan. Det finns ett mycket tydligt stöd bland föräldrar och folk i allmänhet för den traditionen. Jag tror att det i någon undersökning var som var emot det. Det kanske var just den elit som talade om. Det är sällan föräldrar till svenska barn eller till barn som kommer från något annat land är emot det. handlar det om några få som i debatten är väldigt högljudda. Tyvärr är regelverket otydligt. Min konkreta fråga till är: Är man beredd att förtydliga regelverket? Jag är inte säker på att jag håller med om att det blir så mycket tydligare . Om det är själva orsaken, är då beredd att förtydliga regelverket så att inga skolor ska behöva avskaffa skolavslutningen i kyrkan för att de är rädda för att göra fel? 81 Utbildningsminister (FP) replik: Jag svarade precis på den frågan. Regelverket har förtydligats. Det är glasklart att det är tillåtet. Skolinspektionens chefsjurist har i ett uttalande sagt att man absolut får vara i kyrkan. Sedan måste ceremonin naturligtvis utformas med respekt för elever och föräldrar. Man får absolut vara i kyrkan. Det är glasklart. Det har tidigare inte funnits några riktlinjer. Jag var kritisk när gick ut och sade att man inte borde vara i kyrkan. Det är därför debatten har uppstått. har det gjorts tydligt. Man får ha skolavslutning i kyrkan. 82 (V) replik: Det har varit en diskussion om riskkapitalbolagens ägande av skolor, vilket även smittat av sig på en del tidningssidor. Ganska många är kritiska till att vinster förs ut ur landet till bolag som är placerade i skatteparadis. Det förs också en diskussion om kvaliteten i skolan. Många vittnar om att det finns brister. Jag fick för inte så länge sedan brev från en lärare på Nackademin. Det är en fristående skola ägd av Baggium, ett stort multinationellt företag. Läraren skrev att de var tvungna att ge avkall på nästan alla sina ambitioner för att kunna ge vinst, eftersom ägarföretaget krävde det. De aggressiva riskkapitalbolagen köper upp allt större delar av skolan. De ser till att skaffa sig stora vinster medan de äger skolorna, men deras affärsidé är framför allt att sälja efter och då göra en ännu större vinst. I andra nordiska länder har man reglerat detta. I är det krav på att alla offentliga medel ska komma eleverna till del. I får en enskild huvudman inte äga mer än en skola, vilket garanterar att de stora multinationella företagen håller sig borta. I får skolorna endast drivas av allmännyttiga samfund och inte för ekonomisk . skiljer ut sig. Här får man göra stora vinster på att driva skolor. Skolministern aviserade att det skulle tillsättas en utredning om vinster i fristående skolor. Jag har inte sett till den. Vad har hänt? I den utredningen skulle det lämpa sig att ta upp frågan om vinsterna för att se till att pengar som vi avsätter i form av skattemedel går till undervisning och till eleverna i stället för till riskkapitalbolag utomlands. Vart har utredningen tagit vägen? 83 Utbildningsminister (FP) replik: Låt mig börja med sakfrågan. Jag tror inte att och jag är överens om verklighetsbeskrivningen. Om en skola har hög kvalitet, har goda resultat och uppfyller alla kriterier, är jag inte särskilt bekymrad över vem som äger skolan eller om den går med överskott eller underskott. Det får ägaren hantera. Det gäller antingen skolan är eller fristående. Om en skola däremot har stora kvalitetsbrister och dessa delvis kan förklaras av att man satsar för lite medel på en viss del av skolan och ägaren tar ut en vinst för egen del tycker jag att det är mycket tveksamt. Jag kan till och med säga att det kan provocera även mig. Där tycker jag att vi i så fall bör skärpa regelverket. Det är en uppfattning som regeringen är överens om, och därför har vi aviserat tillsättningen av en utredning. Jag uppfattar att det, även om retoriken ibland låter olika, i grunden finns en enighet mellan regeringen, Socialdemokraterna och i denna fråga, medan jag uppfattar att vill förbjuda vinster över huvud taget. Därför tror jag inte att de har så mycket att hämta i utredningen, men de kommer att få vara med. Som jag ser det finns det underlag för en överenskommelse. Det ska vara tillåtet med vinstdrivande, fristående skolor. Det ska inte vara tillåtet att tulla på kvaliteten i skolan för att plocka ut en ägarutdelning. Svaret på den konkreta frågan är att jag sagt att utredningen ska tillsättas , och det tänkte jag försöka leverera. 84 (V) replik: Utbildningsministerns argumentation är att det inte är några problem med vinster ifall det finns en långsiktighet i detta så att man kan ställa ägarna till svars. Men ägarna har ingen långsiktighet. Deras långsiktighet är fem till , därefter räknar de med att avyttra. De befinner sig inte i skolvärlden för att de tänker på elevernas bästa eller vill leverera en bra undervisning. De finns där för att tjäna pengar. De vill tjäna pengar, inte tjäna eleverna. Det är felet. Vinstintresset leder fel. förstår jag att inte kommer att ta med frågan om att stoppa vinstintresset i skolan i utredningen. Det skulle dock kunna begränsa antalet skolor som en huvudman får äga, kunna medföra hårdare regler om vem som får starta en friskola och kunna skärpa skattelagstiftningen så att inte skattesmitarna snor våra pengar och sedan inte bidrar med en enda krona till den skola som du, , är ansvarig för. Du skulle kunna lägga in det i utredningen. 85 Utbildningsminister (FP) replik: Att smita från skatten i den meningen att man inte betalar den skatt man är skyldig att betala är redan förbjudet. Det behövs ingen utredning för det. När jag var skolborgarråd i var jag ansvarig för 250 kommunala skolor. Det är antagligen fler än vad tycker att en huvudman borde få driva. Jag vet inte om man i så fall skulle splittra upp de största kommunerna. Ska en huvudman inte få driva mer än en skola? Om staten ska vara huvudman blir det flera tusen skolor. Jag vet inte vad det är för poäng med att säga att man inte får driva mer än ett visst antal skolor. Tänk om skolorna är bra, om eleverna vill gå där, om lärare vill jobba där, om resultaten är goda och målen nås! Varför ska vi då krångla till det? Det som är bra ska väl vara tillåtet och uppmuntras? Det är det som är dåligt som vi vill komma åt och stoppa. Det låter som om det per definition är dåligt ifall skolorna inte drivs och sköts av stat och kommun. Jag kan berätta för att mängder av kommunala skolor har en undermålig kvalitet, även om många också har god kvalitet. Vem som äger skolan avgör inte kvaliteten. Det som är bra ska vi tillåta. 86 Närings- och energiminister (C): och de andra vännerna i allianspartierna gick till val på tydliga löften. Vi skulle skapa fler jobb i växande företag i . Vi skulle ta ansvar för ekonomin och vi skulle driva den gröna omställningen. Vi skulle också se till att människor som tidigare stod utanför arbetsmarknaden hade en chans att komma tillbaka. Vi ser nu att politiken och besluten ger resultat. lönar det sig att arbeta tack vare jobbskatteavdraget, som ger en månadslön extra för de allra flesta. Det har blivit billigare och enklare att anställa med lägre arbetsgivaravgifter och minskat regelkrångel. investeras det i klimatförbättringar och framtidens energi. Bioenergi har gått om olja som energiresurs, och vindkraften slår nya rekord. Vi har också gett stöd till människor som kan få komma tillbaka från sjukskrivning och förtidspensionering med aktiv rehabilitering och stärkta drivkrafter. Vi gör framtidsinvesteringar i utbildning, forskning, innovation och infrastruktur som kommer hela till del. Vi kan , så här i början av vårt femte år, börja se resultat av ett idogt och träget arbete för att förnya och förbättra och skapa förutsättningar för jobb och framtidstro. Aldrig har produktionen i varit så hög som den är . har så många svenskar haft möjlighet att gå till ett jobb. Som sagt är det 260 000 fler än . Vi ser också den största ökningen av antalet nya företag . Över 65 000 företag registrerades , och fler kvinnor än någonsin startar och driver företag. Det är med en företagsam politik som vi får mer pengar över till välfärden. Det är så enkelt ekvationen går ihop, men också så svårt. Det grundläggande sambandet är att om fler människor arbetar och vi har fler företag som anställer, då kan vi också satsa mer i skolan, mer i omsorgen och mer i hälso- och sjukvården.