prot · GY09116 · 2011-06-15 00:00:00 — Tvångssteriliseringarna var också något som Socialdemokraterna stod för och höll på med långt in . var nominerad till av en socialdemokratisk riksdagsledamot bröt ut. Det är några fakta i målet. På vilket sätt har rötter i nazismen, ? Det vill jag gärna ha svar på. På vilket sätt är ansvariga för nazismens brott mot mänskligheten? Jag vill också ha ett svar från om han anser att någon riksdagsman från är nazist. Jag får påminna ledamoten om att ämnet för den pågående debatten är arbetsrätt. 166 (S) replik: Jag kan ändå ägna åt att svara på dessa frågor. När det gäller den tredje frågan har jag aldrig hävdat att någon av i är nazist. Det har jag inga synpunkter på. Huruvida ni är ansvariga för någonting som någon har gjort för en massa år sedan har jag heller inga synpunkter på. På vilket sätt är ett parti med rötter i nazismen? Det är det enda jag har påstått. Det är väldigt lätt; partiet är sprunget ur organisationen svenskt som i sin tur är sprungen ur en organisation som har anknytningar till nazismen. Av de första medlemmarna i det här partiet är väldigt många nazister, och att säga att partiet har rötter i nazismen är därför ett fullständigt okontroversiellt påstående. Med talmannens tillåtelse svarade jag ändå på detta kort. Jag får påminna även svararen om att den pågående överläggningen gäller arbetsrätt. 168 (SD) replik: Det var ett rätt allvarligt övertramp från mot oss som sverigedemokratiska riksdagsmän, och det var därför jag tog upp frågan. Det var intressant. I hur många led anser att man har detta ansvar? Människor lämnar en organisation som de tycker är för extrem för en annan organisation som de sedan upptäcker också är för extrem för deras åsikter. Därför tar de med sig en grupp, går ytterligare ett steg och bildar en ny organisation. Har man då rötter i nazismen? Herregud har haft före detta nationalsocialister som så sent som ställde upp i val för er! Någonstans måste väl den här indiciekedjan brytas, ? Inser du inte själv att det är orimligt? Jag får återigen påminna om att ämnet för överläggningen är arbetsmarknadsutskottets betänkande 10 om arbetsrätt. 170 (S) replik: Från och med nu ska jag följa talmannens anvisningar. När det gäller varför vi inte samarbetar med om arbetsrätten handlar det naturligtvis om att vi där har en diametralt annan uppfattning än . Vi skyller till exempel inte de felaktigheter som finns på svensk arbetsmarknad och som jag just har använt mitt anförande till att beskriva på invandrare eller på invandring. Vi skyller inte på utlandsfödda som kommer hit och tar våra jobb. Vi har en helt annan uppfattning. Vi säger att lettiska byggnadsarbetare, byggnadsarbetare från eller från andra delar av världen eller var som helst är hjärtligt välkomna att bidra till det svenska samhället. Men, herr talman, det ska ske på de villkor som gäller för svensk arbetsmarknad. Där är vi så diametralt annorlunda och har en så helt annan syn på demokrati och värderingar än den som och hans parti står för. Det är skälet till att vi aldrig någonsin kommer att ha något samarbete med om frågor som rör arbetsrätt. Sedan skulle jag, om vi hade debatterat ett annat betänkande, kunna säga att det i och för sig rör alla andra frågor också. Men diskuterar vi arbetsrätt, och då handlar det om skillnaden i syn på vad det är som är problemet. Vi anser inte att det är utländska människor som är ett problem. Det finns inga som helst problem med det. Vi kan ha hur många invandrare som helst i det här landet. Vi tackar för det, vi tar emot dem och vi tycker att det är positivt att människor kommer hit från alla delar av världen och hjälper till att bygga det svenska samhället starkt. Det är vi hjärtligt glada för. De ska arbeta på svenska villkor och ha svenska kollektivavtal, de ska vara med i fackföreningarna och de ska hjälpa oss att bygga detta samhälle tillsammans. 171 (M) replik: Jag tyckte att det blev en lite otäck ton här i kammaren när gick upp och talade. Jag hade inte tänkt begära replik, men det blir lite för många rallarsvingar och faktiskt några rena osanningar. Bland annat påstår att jag skulle ha sagt att det inte spelar någon roll vilka avtal som ska gälla i . Jag ägnade en ganska stor del av mitt anförande åt att tala om vad det är som gäller i och att vi är ganska nöjda med det. Även fick sig en släng av sleven av när han säger att vi har sagt att det inte spelar någon roll vilka löner vi har i . Sedan tillägger han att varav hjärtat är fullt talar munnen. Jag tycker att det visar på vilken syn man har på oss. Det är en ganska otäck syn, tycker jag. Vi är nöjda med det regelverk som råder. Vi tycker att det är väl balanserat mot . Vi är nöjda med att vi har lyckats balansera att man enligt lag ska följa det som står i den så kallade hårda kärnan och att man ska följa svenska kollektivavtal. Det finns också möjligheter för fackföreningsrörelsen att vidta åtgärder om detta inte görs. Men när pratar om en inhemsk politik där vi vill skapa en låglönemarknad och att detta och lönedumpning är den moderata arbetsmarknadspolitiken blir jag skrämd. Var kommer detta ifrån? Han säger att vi skulle sätta rättvisa och jämlikhet ur spel. Jag tycker att man får sansa sig lite grann när man står i riksdags kammare och talar. Hur har vi kunnat tolkas på detta sätt? 172 (S) replik: Då skulle jag vilja göra en utmaning här. Jag skulle vilja utmana på snabbprotokollet när det kommer. Då kommer det att stå så här i replikskiftet med : Varför duger inte utländska kollektivavtal? Det är ett direkt citat av . Jag skulle vilja utmana henne. Vi kan stå här när snabbprotokollet kommer och läsa det tillsammans. Detta är inget som jag bara plockar ur luften, utan det är något som en moderat företrädare för arbetsmarknadsutskottet säger i en debatt om ett betänkande som rör arbetsrätt. Hon säger: Varför duger inte utländska kollektivavtal? Jag använder detta citat som ett exempel på att för det första har en helt annan uppfattning än jag om hur svensk arbetsmarknad ska fungera, för det andra har ganska dålig kunskap om vad betänkandet egentligen handlar om. frågar: Varifrån kommer detta om att vi för en låglönepolitik? Ja, det är ju bara att lyssna på finansministern, till exempel. Han säger att det är meningen med politiken. Han säger det inte alltid, och han säger det inte så högt. Men på skäller han ut SKL:s ombud för att de inte har hållit nere lönerna för de kommunanställda. och det kan jag i och för sig räkna till godo är man inte så tydlig med detta. Man har till och med fått kritik av sitt eget expertorgan för att man inte tydligt framhåller vad som är meningen med politiken: att skapa en låglönearbetsmarknad. Jag tycker att det finns anledning att ta till sig kritiken. Det kanske är därför har börjat prata lite mer om det. Men oavsett vad man säger leder alla åtgärder i denna riktning. 173 (M) replik: Det är klart att man kan tolka saker hur som helst. Det jag försökte säga var att enligt det regelverk vi har får man vidta fackliga stridsåtgärder. Man får göra väldigt mycket om man inte följer det som gäller enligt svensk lag, och den är balanserad mot . Men vi har därmed inte krävt svenska kollektivavtal. Därmed kan man ha utländska kollektivavtal som är lika goda som de svenska villkoren. Det var det jag ville ha sagt och ingenting annat. Jag tycker fortfarande att det blir en otäck ton här. Plötsligt råkade finansministern komma med i debatten, och han påstods skälla ut SKL:s ombud. Hur ska vi ha det egentligen? Varför kan vi inte tala vanlig klartext? Varför ska orden vara så hårda? Vi vill ha en bra arbetsmarknad. Vi vill att den svenska modellen ska gälla. Hur ska vi behöva upprepa det både här och på andra ställen? Det vill finansministern också. Han bestämmer inte över några löner. Det gör inte heller vi i denna kammare eftersom vi har den svenska modellen med kollektivavtal där man avtalar parterna emellan. Det är så vi vill ha det; en gång för alla säger jag detta. Om det nu är så hemskt i kan man undra varför Socialdemokraterna under sin regeringstid inte har sett till att alla i har samma lön. Varför är det inte lönedumpning när arbetare har sämre löner än ? Det är inte lönedumpning i den socialdemokratiska sfären och den socialdemokratiska världen. Lönedumpning är det tydligen bara när det råkar komma någon som inte är svensk och får en annan lön. Men i har vi också olika löner. Är det att sätta rättvisan och jämlikheten ur spel, ? 174 (S) replik: Det blir svårt att replikera på detta utan hårda ord. Det var hårt av mig att säga att inte förstod ämnet hon diskuterade . Men säger hon att det är lönedumpning när avtal innehåller andra villkor än avtal. Vi diskuterar den svenska modellen här . Hela den svenska modellen är uppbyggd just på kollektivavtal. Ska man kalla det för lönedumpning när man jämför avtal och ser att de har olika innehåll? säger att det är samma sak som när en lettisk arbetare arbetar på en byggarbetsplats och ska ha byggavtal och ändå har . Hon jämför det med en undersköterskas eller en byggnadsarbetares kollektivavtal. Då har inte förstått någonting. Det är hårda ord. Men det är sanna ord, herr talman. Bekymret är att oavsett orden och deras hårdhet är det politiken som är det verkligt hårda. Det är det som drabbar människor när de utsätts för den typ av arbetsmarknadsexperiment som den moderatledda regeringen håller på med och har hållit på med . Det är hårt. Att ramla ned och slå ihjäl sig är jättehårt; det kan jag garantera . Betonggolvet är hårt. Att inte kunna försörja sig när man har slitit kanske tio för är hårt. Det är verkligen hårt. Ett sådant hårt samhälle vill jag inte ha. Det står inte vi socialdemokrater för. Vi vill ha ett solidariskt samhälle, det står jag för, och det är inte hårt. 175 (S): Det som föranleder mig att delta i denna debatt är inte minst mitt stora engagemang för arbetsmarknadspolitik och dess följder på arbetsmarknaden men också att jag som representant i riksdag för ganska precis begärde en särskild debatt på arbetsmarknadspolitikens område just om Lavalfrågan. Det som jag befarade i debatten då håller på att inträda och har inträtt på svensk arbetsmarknad. Borgerliga representanter stod och sade till mig att jag överdrev och att det inte var någon fara med detta. Självklart ska svenska kollektivavtal gälla på svensk arbetsmarknad, sade i denna kammare. Men vilka kollektivavtal ska gälla? Detta talades det om i replikskiftet mellan och den moderata företrädaren. Det gjorde tydligen ingenting om den ena byggnadsarbetaren som vi nu talar om mest, och det är där det börjar, har och den andra kanske på ett ackordsjobb i kan tjäna . Det är precis det som är social dumpning. Det är precis det som vi inte ska godkänna. Det är precis det som man har varit överens om inom svensk arbetsrätt och lagstiftning och som parterna har varit överens om. På svensk arbetsmarknad är det parterna som avgör hur det ska vara. Det kom till 1938 i . Det kom inte till av någon tillfällighet utan av det skälet att staten inte ska lägga sig i lönebildningen. Det ska parterna på arbetsmarknaden göra. Staten ska hålla fingrarna ifrån det. I samma debatt kunde man höra säga att vi nog får införa något slags minimilagstiftning i fråga om lönerna, vilket man har i många anglosaxiska stater. Nej, det ska vi inte ha. Eller också kanske man får ha allmängiltiga avtal. Nej, vi ska ha kollektivavtal av svensk modell som innebär att det är parterna på arbetsmarknaden som avgör vilka löner och arbetsvillkor som ska gälla. Frånsett det har vi lagar, de så kallade Åmanlagarna , för att reglera det som man inte tyckte var avtalslämpligt. Det gäller arbetstid och semester. Men många av lagarna är dispositiva därför att det ska finnas möjlighet för parterna på arbetsmarknaden att reglera och justera dem antingen till det bättre eller till och med till det sämre. Jag har själv byggnadsarbetarbakgrund. I vårt avtal hade vi i fråga om lagen om anställningsskydd reducerat anställningsskyddet från därför att vi såg andra viktiga faktorer och därför att byggjobben då vi skrev detta avtal växlade och man bytte från företag till företag därför att jobben fanns. Sedermera har uppfattningen ändrats bland dessa medlemmar därför att de är lika rädda om sina anställningar som alla andra och vill återgå till den sexmånadersregel som finns. Det är det som vi kan kalla godtyckligheten på arbetsmarknaden, och som , och andra har beskrivit här , som vi ska komma ifrån. Det är därför som vi tecknar kollektivavtal, och det är därför som parterna sätter sig ned och kommer överens om vad man vill ha och hur det ska se ut. Då är det ett givande och ett tagande. Det är därför som kollektivavtalen finns. Det är precis så det är. Då sitter man vid förhandlingsbordet och gör upp om detta, och det är det som ska gälla. Varför ska inte detta kollektivavtal gälla? Om jag får en kamrat från , eller något annat land går vi tillsammans och jobbar på arbetsplatsen. Då får han bara , men vi får 190. Det är ett exempel. Varför är det så? Det är klart att det inte ska vara så. Därför är denna debatt oerhört viktig. Jag skulle helst vilja yrka bifall till hela den motion som jag har skrivit tillsammans med några andra, men jag yrkar bifall till reservation 2 och ställer mig bakom och yrkande. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 18 § Medling och förlikning ökade möjligheter att komma överens Föredrogs justitieutskottets betänkande 2010/11:JuU23 Medling och förlikning ökade möjligheter att komma överens (prop. 2010/11:128). 176 (SD): Jag välkomnar regeringens proposition. Jag tycker att den är väl avvägd. I den föreslås ökade möjligheter till förlikning och medling på flera områden än vad vi har . Om det är något som vi kan vara överens om så är det att om man kan komma överens på frivillig väg är mycket vunnet både samhällsekonomiskt och på individnivå. Däremot saknar jag i propositionen, vilket jag föreslog i min följdmotion, att medling och förlikning även ska erbjudas tvistande parter i vårdnadsstrider och umgängesstrider. Även där skulle individ och samhälle kunna göra betydande vinster. Speciellt skulle det kunna minska risken att barn kommer i kläm i långa och svåra vårdnadsstrider då föräldrar inte är eniga. Utifrån barnperspektivet förordar vi samma typ av medling när det gäller vårdnadsstrider som regeringen i propositionen vill erbjuda andra aktörer. Kan föräldrar inte komma överens i familjerätten anser vi att medling av domare ska vara en självklar möjlighet och ett alternativ. Skillnaden mellan familjerätten och en erfaren domare som medlare är att domaren har erfarenhet av att processa. Det finns därmed en helt annan juridisk tyngd vilken man saknar i familjerätten. Till skillnad från familjerätten och den medling som finns och som ytterst sällan används anser vi att medlaren ska ha sekretess. Det går lite lättare att föra ärliga och öppna samtal under sådana former och det går då också lättare att komma överens om ett avtal. har valt att avstyrka motionen. Man anser att möjligheter redan finns att få sådana överenskommelser verkställbara. Jag anser däremot inte att möjligheterna är likvärdiga andra former av medling. Jag föreslår därför att alla tvistande parter ska få möjlighet till medling som andra olika aktörer har. Jag yrkar bifall till reservationen. 177 (S): tillsatte dåvarande chefen för , det socialdemokratiska statsrådet , en särskild utredare för att belysa förutsättningarna för ett alternativt tingsrättsförfarande för tvistemål och överväga hur förfarandet borde utformas. Utredaren skulle även analysera orsakerna till att medling inte är så vanligt förekommande i och ta ställning till vad som skulle kunna göras för att få en ökad användning av medlingsinstitutet. En av slutsatserna i utredningens betänkande Alternativ tvistlösning var: De kostnader som är förenade med det nuvarande medlingsförfarandet har stor betydelse för medlingens begränsade användning. En förutsättning för att användningen av medling skall öka är därför enligt utredarens uppfattning att den åtminstone till viss del kan tillhandahållas utan kostnad för parterna. Vi socialdemokrater tycker att det med den väntade ökade medlingsverksamheten är av största vikt att den nya lagen följs upp så att det här inte blir ett betydligt dyrare alternativ för parterna än det befintliga domstolsförfarandet. Det är också viktigt vid en framtida uppföljning att se över kompetens och utbildning när det gäller medlarna då man nu valt att gå ifrån utredningens förslag om att ha särskilt utbildade domare som medlare. Trots allt anser vi att fördelarna i föreliggande betänkande överväger. EU:s medlingsdirektiv, som i sista stund inarbetas i svensk lag, föreskriver inte att medlemsstaterna måste tillhandahålla medling men uppmuntrar medlemsländerna till att ställa vissa krav på den medlingsverksamhet som finns i medlemsstaterna. Man har då krav på ett strukturellt arbetssätt och på kompetens och kvalitet. Den nya lagen stärker tingsrättens skyldighet att föreslå medling i de fall det inte är olämpligt som ökade möjligheter till stadfästande i domstol införs. Även i hovrätten införs nya regler om förlikning och särskild medling. Parter som hamnat i tvist med varandra har i allmänhet mycket att vinna på att lösa tvisten på frivillig väg. I förhållande till en domstolsprocess eller ett skiljenämndsförfarande kan både tid och pengar sparas. Parterna kan också känna sig nöjda med att de själva haft inflytande över lösningen av sin tvist. En sådan lösning bör vara lättare för dem att acceptera än att få en dom. Genom att parterna frivilligt når en överenskommelse om sin tvist ökar också möjligheterna för dem att fortsätta ett samarbete eller en affärsrelation när tvisten avslutats. Samhället har också mycket att vinna på att uppmuntra parter att söka en frivillig lösning på sin tvist. Bland annat kan domstolarna i större utsträckning lägga resurser på mål där förlikning inte är tillåtet och där det saknas förutsättningar att komma överens. Vi socialdemokrater står bakom utskottets förslag och yrkar avslag på motionen. I detta anförande instämde och (båda S). 178 (SD) replik: Motionen har avstyrkts av olika orsaker. Bland annat handlar det om att parterna inte förfogar över detta med enligt tillämplig lagstiftning. Nej, men jag tycker att vi ska ändra lagen så att parterna får möjlighet till en frivillig överenskommelse. Det är ett bättre alternativ än att tvisten ska fortsätta i all oändlighet med obearbetade konflikter. Jag ser inget problem med att ändra lagstiftningen i det avseendet. Det har även tagits upp att man är orolig för att kringgå II-förordningens krav när det gäller verkställbarhet. Med det menas att om medlingsdirektivet inte är verkställbart i ett land ska man kunna åka till annat land där det är verkställbart och att det skulle kunna bli en typ av missbruk av det. Visst finns kanske den möjligheten, men vi tror inte att det på det här viset blir någon större rush. Dels finns det inga pengar att tjäna på att åka runt till olika länder för att få verkställbarhet. Dels anser vi inte att det blir något större besvär för domstolen att verkställa ett sådant här beslut. Man har även tagit upp frågan om att sekretessen skulle kunna vara problematisk. Vi håller inte riktigt med om det. Även i artikel 7.1 i medlingsdirektivet står det att sekretessen får brytas när det är nödvändigt för att tillvarata barns bästa. Det är också vad vi förespråkar. Vidare kan jag hänvisa till punkt 20 i preambeln där det sägs att om man erkänner medlingar ska dessa också erkännas och verkställas i EU i enlighet med I- och II-förordningarna. En medling som till skillnad från har sekretess, vilket gör att ärliga samtal bättre kan komma till stånd, gör att man lättare kan erkänna saker som den anklagande parten för fram. 179 (S) replik: som utredningen om medling och förlikning pågick såg man i den nya vårdnadsutredningen över den juridiska processen för vårdnadsmål. Förändringar kom i lagen som medförde ökade möjligheter till medling i domstol vid vårdnadsmål. Det här trädde i kraft . är det möjligt att få medling i domstol även i vårdnadsmål. Då är det domare med extra utbildning i familjerätt som har de målen. Förutom det har vi valt modellen att ha detta i familjerätten i stället för i . Då har vi speciellt utbildade socionomer eller specialpedagoger inriktade på familjeterapi. Vi tycker att det är viktigt att barnens behov sätts i centrum. Det finns en väl utvecklad metodik inom för att ta till vara barnens behov. finns även möjlighet för föräldrarna, om dessa kommer överens, att avtala om vårdnad, boende och umgänge. I så fall görs ett skriftligt avtal. Sedan är det socialnämnden som godkänner det avtalet. Alltsedan 1997 har jag suttit med i en socialnämnd. En gång under alla åren har vi haft ett sådant här avtal, så det är inte så vanligt förekommande. 180 (SD) replik: Jag håller med om att domstol kan besluta om medling. Men den möjligheten är så pass okänd och används nästan inte. Dessutom finns ingen sekretess. När det gäller familjerätten kan man vara tveksam om det egentligen kan talas om medling därför att den juridiska tyngden saknas. Man är inte van vid att processa. Avseende familjerätten är det mest fråga om ett rådgivande organ. I det förslag vi lagt fram förespråkas en typ av medling som likställs med annan typ av medling som regeringen föreslår i sin proposition. 181 (S) replik: Det man också hållit fram i betänkandet som ett argument för att medling är olämpligt är att parterna oftast inte är jämbördiga. Risken finns att den svagare parten inte tillräckligt kan ta till vara sin rätt. Det håller jag helt med om. har i sina anvisningar tydligt och klart också pekat på möjligheten till medling i domstol. Det finns ett strukturerat arbetssätt inom ; man är skyldig att berätta för parterna att den här möjligheten finns. Om den inte används så mycket är det kanske inte en ändring i lagen för att få andra personer att medla som ska till, utan det handlar kanske mer om informationsinsatser. 182 (KD): Vi debatterar ett lagförslag som har till syfte att öka möjligheten att komma överens, att göra upp i godo genom att uppmuntra användandet av medling och förlikning dels genom en ny lag, dels genom ändringar i befintliga regleringar om medling och förlikning. Förslaget gäller för medling i domstol och i hyres- och arrendenämnd samt medling i privat regi. Två personer som gör affärer ihop kan bli oense. Ofta är inte den bästa lösningen att dra saker i domstol utan att i stället se om det kan lösas genom frivilliga överenskommelser. Genom att parterna når en överenskommelse om lösning av sin tvist ökar också möjligheten för dem att fortsätta ett samarbete eller en affärsrelation efter att tvisten har avslutats. På detta sätt kan både tid och pengar sparas, såväl för de inblandade som för samhället i stort. Rättssäkerhet handlar också om tillgänglighet och snabbhet, och genom medling kan man förebygga en lång och utdragen process. I dagens värld är det också vanligt med tvister mellan företag med hemvist i olika länder. Detta gör att det behövs en rad förändringar. Alliansregeringen lägger fram förslag som föreslås börja gälla från och som syftar till just ökade möjligheter att komma överens genom medling och förlikning genom att skapa ett väl avvägt samspel mellan medling och sedvanligt domstolsförfarande. Genom detta genomför också ett direktiv från och rådet . Medlingsdirektivet kommer att tillämpas på gränsöverskridande tvister. Den nya lagstiftningen innebär en rad förändringar. Tingsrätters skyldighet att verka för att parterna i en tvist kommer överens genom förlikning och särskild medling kommer att skärpas. Det ska krävas konkreta skäl som talar emot för att inte göra det. Det införs också regler om förlikning och medling i hovrätt. Talefrist och preskriptionstid ska inte längre kunna löpa ut under pågående medling.