prot · GY0942 · 2011-01-18 00:00:00 — Får vi en utveckling mot fler och fler operatörer som kör gamla tåg som inte är tillgängliga går vi inte framåt och får inte ett tillgängligare tågresande, utan då går vi faktiskt bakåt. Då hjälper det inte att järnvägsstationerna är väldigt tillgängliga, vilket de självklart måste vara. Det måste vara en tillgänglighet både på tågen och på järnvägsstationerna. Hur vill regeringen göra för att driva tydliga krav på att allt tågresande med det statliga bolaget och det som upphandlas ska vara tillgängligt? 53 Statsrådet (M): låter det som att avreglering när det gäller persontrafik är allt ont i världen. Ändå har vi inte avreglerat . Vi är på väg och vi håller på. När det gäller godstrafiken har den funnits . Där finns det flera operatörer. Men när det gäller persontrafiken och trafiken på de långa sträckorna ska avtalen med träffas , och 2012 ska avregleringen vara på plats, så att flera olika tågoperatörer har möjlighet att konkurrera om resenärerna. Det är min uppfattning att den som vill operera inom tåg och köra människor ska göra det efter människors behov, möjligheter och vilja. Det är ett sätt att vinna både nöjda resenärer och fler resenärer. Alla som är med och vill bedriva en sådan här verksamhet måste följa de lagar och regler som gäller, och det är inte okej med diskriminering. nämnde att det har varit problematiskt. Ja, det har det varit. Det har varit problematiskt för många, och kanske inte minst när det gäller den information som man har fått, eller kanske snarare inte har fått i vissa fall, för att ha möjlighet att påverka sin tid. I takt med att vi ställer krav på våra perronger och stationer ska tillgängligheten bli möjlig. Vi tittar också mer och mer på hur samarbetet kan bli bättre när det gäller att ta hänsyn till människor som av olika anledningar har svårt att ta sig fram, antingen på grund av begränsad rörlighet eller på grund av att man inte ser. Jag ser nu att det finns ett intresse för detta, och kunskapen finns hos en del men inte hos alla. Det har jag märkt ganska tydligt när jag nu har fört diskussioner med till exempel Jernhusen, där man är nyfiken på hur man kan göra än mer än det man gör . Här krävs naturligtvis en diskussion och en dialog med organisationer som har egen kunskap om det här. I EU-lagstiftningen, som jag nämnde inledningsvis, är det 48 timmars resa som ställs som krav för att du ska få en ledsagare. Vi har på frivillig väg valt . Men det kan å andra sidan innebära att en person som vill köpa en sistaminutenbiljett inte har möjlighet att göra det därför att man måste beställa en ledsagare . Det finns naturligtvis saker som vi kan utveckla mycket mer. Men jag tror att det är att göra det väldigt enkelt för sig att i den här diskussionen säga att det är på grund av att vi vill avreglera som människor inte har rättvisa förutsättningar att ta sig fram i tågtrafiken. Det är åtminstone inte min uppfattning. Jag kommer att fortsätta att driva på dels att tillsammans med framför allt Jernhusen jobbar vidare med stationsutvecklingen såsom det är tänkt, dels för att tempot inte ska tappas alltför mycket, även om det har blivit förseningar. Vi har ändå tillfört mer pengar. Jag kommer också att föra diskussioner när jag är ute och träffar representanter från organisationer, för min tanke är att vi ska måna om alla människors tid. 54 (V): Även innan vi fick en borgerlig regering och medan vi hade handlingsplanen med målet en tillgänglig kollektivtrafik 2010 drev vi i att det måste gå fortare och tyckte att det gick för sakta. Och det kom en proposition från alla de tre rödgröna partierna 2006 som sedan inte togs till vara. Vi kan konstatera att det inte har räckt med den så kallade goda viljan. Det har inte blivit den tillgänglighet som behövs. hoppas jag verkligen att vi får en lagstiftning. Det är regeringen som måste lägga fram en lagstiftning som innebär att bristande tillgänglighet är diskriminering och att man kan få betala skadestånd om man diskriminerar personer, men den finns inte . Jag hoppas att den kommer snart. Vi kan se att till exempel kan sätta in tåg mellan och som saknar tillgänglighet över huvud taget. Då tycker jag att statsrådet allvarligt måste fundera på: Är det helt fel som sade, att man inte kan ta in de här kraven i upphandlingen därför att man då försvårar avregleringen? Jag tycker att det ska ställas krav, för tillgänglighet är ett viktigt kvalitetskrav. Det är ett viktigt krav för människors möjlighet till delaktighet, jämlikhet och deltagande och för att vi inte ska diskriminera stora grupper människor i . Det måste finnas med när man går ut och upphandlar, men det gör inte det . Handisam, som är en samordningsorganisation när det gäller handikappfrågor, säger också väldigt tydligt att man inte kommer framåt därför att det saknas krav på tillgänglighet när det görs upphandlingar av både busstrafik och tågtrafik. Och jag har fortfarande inte fått minsta lilla svar på vad statsrådet vill göra för att tillgängligheten ska finnas med. 55 Statsrådet (M): Jag tycker att jag var ganska tydlig inledningsvis med att tala om vad vi har för EU-lagstiftning och att vi faktiskt följer den. Vi går till och med något längre än vad lagen kräver. Dessutom har vi i våra transportpolitiska mål som ett av delmålen, som är en viktig faktor, funktionsmålet. Det gäller möjligheten, inte minst ur jämställdhetsperspektiv men också för människor med olika typer av funktionshinder, att ha ett hela-resan-perspektiv. Det ska fungera från hemmet och dit man ska. Jag tycker också att det är viktigt att ta med sig, om det finns ett missförstånd, att de regler och lagar som finns och gäller i ska följas, och då är det inte okej med diskriminering. Jag tror att när vi kommer längre framåt, när människor har större möjlighet att välja på ett annat sätt, när vi börjar komma i gång med operatörer som ser till människors behov och också möter deras behov på ett annat sätt, är det en fördel. Det som är bra, eftersom diskussionen här , fru talman, har handlat om SJ och den otillgänglighet som har pågått , är att SJ:s operativa ledning och styrelse har jobbat för att öka tillgängligheten. har rullstolsliftarna äntligen kommit på plats. Avsaknaden av rullstolsliftar har varit väldigt begränsande för många människor som vill åka tåg. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . 13 § Svar på interpellation 2010/11:137 om ökad flygkapacitet i södra 56 Statsrådet (M): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att möta kravet på ökad flygkapacitet, bland annat utbyggnad av Sagadals flygplats, som tillväxt av turismen i södra förutsätter. Jag håller med om att en utökad flygkapacitet i regionen skulle kunna bidra till att utveckla turismen där. Frågan om utbyggd flygplatsinfrastruktur är emellertid i första hand en fråga för flygplatshållaren, i detta fall kommunen, och i andra hand för regionen, i detta fall Region . Det finns vissa möjligheter för regionerna att få statligt bidrag till den här typen av investeringar, men detta förutsätter att regionen i fråga först bestämmer sig för att, i sin länstransportplan, satsa på projektet. Därefter kan regionen hos ansöka om statlig delfinansiering som maximalt kan uppgå till av investeringskostnaden. Mot den bakgrunden vill jag i första hand hänvisa till de regionalt ansvariga i . 57 (S): Jag tackar statsrådet för svaret. Om jag ska se positivt på det kan jag i svaret se att statsrådet ser potentialen och delar min syn på en utvecklingsbar näring. Men när vi kommer till finansiering blir det kärvare. Till skillnad från den moderatledda regeringen anser vi socialdemokrater att staten ska ha ansvaret för infrastrukturen och då även flyget och flygplatserna. Fjäll- och vildmarksturismen i är bara i början av sin utveckling. Det finns en stor potential för de entreprenörer, invånare och kommuner som vågar och vill utveckla sig inom fjäll- och vildmarksturism. De kommuner som omfattas av samarbetet i södra har sett behovet av att kraftsamla och organisera sig för att ta till vara den potential som finns och inte missa möjligheterna. har en storslagen natur och kulturmiljövärden innehållande djupa skogar, storartade jakt- och fiskemöjligheter, vandringsmöjligheter, fjälltoppar 150 stycken och fyra stora fjällområden i , , och . Vi får inte heller glömma det samiska kulturarvet. Sammantaget innebär detta stora möjligheter att utveckla turismen i området till en kraftfull basnäring som kan ge många arbetstillfällen. Förutsättningarna för att utveckla turismen i södra är i huvudsak två. Det ena är ett ökat samarbete i regionen, vilket man nu aviserar genom att fyra kommuner i två län, , , och , bildar ett gemensamt destinations- och marknadsföringsbolag. Det andra, fru talman, är tillgängligheten till området. Det är stort som , har 25 000 invånare och omfattar . Området är beläget från . Det tar att resa dit med tåg och buss om vi bortser från förseningar och andra brister. Det gör att flyget är det enda reella alternativet för både företag och befolkning men framför allt för den, om möjligt, växande besöksnäringen. Det som är ett hinder i vägen för utvecklingen är den bristande kapaciteten inom flyget. Flygkapaciteten är inte anpassad för att möta efterfrågan. Till exempel kan de flygplan som trafikerar i kommun och som flyger vidare till endast ta emot sex par skidor när flygplanet är fullbelagt. Framför allt vinterturismen kräver bättre kapacitet och möjlighet till chartertrafik, vilket inte är möjligt . Därför är behovet stort av en flygplats av internationell standard, och det kräver byggandet av en ny landningsbana på Sagadals flygplats i . Det är en helt nödvändig förutsättning för tillväxt inom besöksnäringen. I valrörelsen gjorde framför allt ett stort nummer av att kommunerna bara ska syssla med välfärdens kärna. Man kan inte låta bli att undra. För vissa kommuner blir det nödvändigt att driva flygplatser medan staten tar huvudansvaret i andra. Jag tycker att och de övriga borgerliga partierna ska ta sig en rejäl funderare. Är detta vettigt? 58 (M): Det är roligt att se länskamrater i talarstolen så ofta. Det är kul att syns. Jag undrar, fru talman, hur mycket funderade innan han plitade ned sina rader. Är Socialdemokraterna numera emot att vi har Region och att vi har tagit över ansvaret för bland annat länstransportplanen? Om jag inte missminner mig var det Socialdemokraterna som tog initiativet i mitt hemlän till att bilda Region . Vi skulle överta ansvaret för dessa frågor och i större utsträckning sköta prioriteringen på hemmaplan i vår egen del av landet och inte låta staten sköta prioriteringen. Det var bakgrunden. har vi fått som vi ville i . Vi har en region, precis som ni också ville, där vi kan besluta och prioritera i dessa frågor. Min fundering till , fru talman, är om Socialdemokraterna, som fortfarande sitter i majoritet i Region , har för avsikt att prioritera detta ärende mer än ni gjort tidigare. Det är första delen om man ska komma vidare. Eller faller det under allmänt önsketänkande från Socialdemokraterna när de kommer ned till för att få trevliga rubriker i tidningen när de kommer hem igen? 59 Statsrådet (M): valde att se att det kanske fanns något positivt i det jag sade om att det finns en potential. Det här med potentialen är väl lite det som var inne på, nämligen att det är något som regionen själv i grund och botten måste känna först. Enligt sätt att se det ska staten ta ansvaret för flyget och flygplatserna. Det gör också staten. Följdfrågan blir dock: Hur många flygplatser anser att ska ha? Vi har ett antal flygplatser som ska täcka in. Dessutom tar staten ytterligare ett ansvar i det som var Rikstrafiken. Det var dock ur ett annat perspektiv, ett medborgarperspektiv, och handlade om hur människor som bor i olika delar av landet ska kunna ta sig till och från på ett rimligt sätt om man ska uppsöka kultur eller sjukhus. Den som bedriver någon form av turistverksamhet är givetvis beroende av att människor kan komma till verksamheten. Annars är det svårt att hålla verksamheten i gång. Det måste bygga på att regionen ser att det är på det sättet och att det kommer från botten. Men såvitt jag har sett i den länstransportplan för den aktuella perioden, de kommande tolv åren, som Region antog har detta inte nämnts som något prioriterat projekt. Något som jag ville visa på, och som säkert känner till, är att när det finns en prioritering och regionen och kommunen känner att det är en viktig fråga finns det möjlighet till statlig medfinansiering. Det kanske är vad det handlar om: Ska staten betala allt eller ska vi ha en medfinansiering? Det är möjligt att vi har olika uppfattning om det, men det är en potential och något som kanske kan ses som positivt. 60 (S): Jag börjar med att kommentera det som sade. Vi är väl medvetna om det yttrande som Region har lämnat. Samtliga politiker var helt eniga om att den pott på som har fått sig tilldelad inte är tillräckligt mycket. Vi vet mycket väl att hela , framför allt de fyra nordligaste länen, står inför omfattande behov. Det handlar framför allt om att koppla samman den befintliga järnvägsstrukturen med . Bärighetsförstärkningar var en av de prioriterade åtgärderna; sedan var pengarna slut. I yttrandet säger vi att vi anser att det är oacceptabelt att staten lämnar ifrån sig flygplatser på det här viset. Det vet mycket väl. Aktörerna, både kommuner och entreprenörer, är överens om att södra kan utvecklas till en destination som erbjuder internationella besökare hög kvalitet, ett brett utbud och ett generöst och välvilligt mottagande. Kommunerna i regionen , , och har kommit överens om att verkligen satsa på den näring som har störst förutsättning att växa. I regionen anser man att besöksnäringen är en sådan näring. Man har också kommit överens om att Sagadals flygplats är den som man måste satsa på. Detta rör två län. När det blir så här måste naturligtvis de två länen prata ihop sig lite bättre. Huvudfrågan, och den fråga som är principiellt viktigast är: Är det kommunerna som ska ansvara för flygplatserna? Vilka kommuner är det som ska ansvara för flygplatserna? Är det de små fattiga kommunerna eller är det de stora kommunerna som har bäst förutsättningar för detta? satsas nästan ingenting på vägar eller flyg i området. Jag tror att till och med jag och är överens om att vi behöver goda kommunikationer för att utvecklas. Många visar intresse för södra och vill komma dit, men resorna är krångliga och dyra. Därför väljer folk att åka till andra ställen. Vårt grannland , som jobbar på ett mer utvecklande sätt, har till exempel lyckats locka stora turistströmmar från kontinenten till . Om region lyckas få till en utbyggnad av Sagadals flygplats skulle även södra kunna ta ned större plan och på så vis locka ett större antal turister från både och . Regeringen har ett stort ansvar. Statsrådet har ett stort ansvar för att samtala med sina kolleger i och med andra statsråd, till exempel näringsministern som anser att det här är en oerhört viktig fråga för utvecklingen av länet och landet. Det är bara att sätta i gång och arbeta. 61 (M): sade att vi vill ha mer pengar till . Det har vi avhandlat i en tidigare debatt. Det gäller precis som övriga regioner i vårt land. Jag tror inte att det finns någon region som säger: Nej tack. Vi har fått för mycket pengar till infrastruktur i vårt område. Jag vågar nog påstå att det finns politisk enighet om detta och man har näringslivet och alla andra med sig när man säger att just vår region bör få lite mer pengar. Det kan vi nog alla vara överens om. I var vi nöjda med att anslagen under den förra mandatperioden ökade jämfört med när Socialdemokraterna hade regeringsmakten. Det är också viktigt att komma ihåg. Prioritering görs i länstransportplanen. Det är där vi, på den regionala arenan, har möjlighet att peka på vilka projekt som är viktiga för regionen, i vilken ordning vi ska ta dem och vad som är viktigast för tillväxten. har ett förflutet i Region . Han var med och antog den länstransportplan där vi inte prioriterade den här flygplatsen. Min gissning är att någon, under rubrikerna allmänt önsketänkande, har ringt upp och sagt: Driv den här frågan och slå på dem och gör lite affär av det. Jag tror inte att det är på det sättet vi ska bedriva infrastrukturpolitik. Vi ska lugnt och sansat hemma i regionen fundera över vad som är viktigast för att det ska bli bra där. Därefter kan man växla upp pengarna. Men det kräver att man får det egna partiet i den egna regionen och förhoppningsvis fler partier att tycka att just detta är viktigt för vår region. 62 Statsrådet (M): ställer en visserligen retorisk men ändå fråga: Är det kommunerna som ska ansvara för flygplatserna? Gäller det alla flygplatser eller några få och vilka avses? Om jag tolkar frågan som att det gäller samtliga flygplatser är det naturligtvis inte så. Staten har ett ansvar och kommer att fortsätta att ha det. Däremot har man kunnat se att inte alla flygplatser bär sig av olika skäl. Det har funnits regioner där kommunerna har känt att det har varit angeläget att på något sätt kunna behålla en flygplats. Därför är det en möjlighet att man numera kan få medlen kopplade till sin länsplan och kan göra den prioritering inom sin region som man tycker känns mest skälig. Frågan i interpellationen var vilka åtgärder jag har för avsikt att vidta. Initiativet måste komma från regionen. Såvitt jag har kunnat se har detta inte funnits med som en prioriterad fråga. Jag tror att det är riktigt som säger att man får göra prioriteringar för vad som sammantaget passar bäst för vägar, järnvägar, sjöfart och flyg. Det bästa vore självklart om man kunde få lite mer av allt, men så är det inte. Vi har ändå avsatt nästan 500 miljarder för de kommande tolv åren. Man må tycka att det har blivit olika fördelning över landet och att det inte har blivit tillräckligt mycket i en viss del av landet. Den diskussionen kommer vi nog att ha oavsett hur mycket pengar som skjuts till. Jag står kvar vid det jag sade inledningsvis, även om jag förstår intentionen och önskan i det som tar upp. Det är viktigt att hitta olika sätt att söka tillväxt eftersom det ger arbetstillfällen och annat. Det måste börja hemma i den egna regionen när det gäller prioriteringar. 63 (S): Vi socialdemokrater vill inte bara stå och titta medan möjligheterna till utveckling och jobb rinner i väg. Därför jobbar vi fortfarande för att staten ska ta sitt ansvar och bland annat möjliggöra en kapacitetsökning för flyget i södra . Vi ser tyvärr den borgerliga regeringens kyliga attityd till statligt ansvar bland annat i den av kammaren antagna nationella transportplanen för 20102021. Det är positivt och viktigt att lyfta fram att fyra kommuner har kommit fram till ett gemensamt samarbete. Socialdemokraterna anser, precis som vi sade i vår infrastrukturmotion , att det är nödvändigt att successivt återgå till principen att staten tar det övergripande finansiella ansvaret för infrastrukturinvesteringar. Infrastrukturinvesteringarna ska i första hand styras efter nationella behov och inte efter enskilda kommuners ekonomi. Med en växande andel medfinansiering riskerar klyftorna mellan rika och fattiga kommuner att växa. Vi tycker inte att det är rimligt att enskilda kommuners ekonomi och inte en väl genomarbetad samhällsekonomisk analys ska avgöra prioriteringarna på infrastrukturområdet. Om vi ser möjligheterna och om ansvariga statsråd i börjar samarbeta lite mer finns det en möjlighet att även ni kan vända den negativa synen på statliga infrastruktursatsningar i innersta inland som finns i . Den fördelning som finns nu är fullständigt oacceptabel. Jag har frågat hur statsrådet har tänkt rätta till denna snedvridning, men jag har fortfarande inte fått något svar. Jag kanske får det. 64 Statsrådet (M): När det gäller snedvridning eller inte snedvridning har det nog lagts ett stort engagemang och mycket tid på att titta på helheten för . Några utmaningar som vi har haft framför oss och där det är riktigt tufft är hur det ser ut kring huvudstadsregionen, hela och med olika infrastruktursatsningar som påverkar hela . Ett exempel är den pågående byggnationen av . Det är inte ett Stockholmsprojekt. Det ger förutsättningar för att man över huvud taget ska kunna ta in tåg till , men framför allt, som somliga ser det, att åka från . Man kan fundera på vad som är prioriterat och vad som är snedvridning. När det gäller diskussionen om att man bör titta på den samhällsekonomiska analysen när man tittar på infrastruktursatsningar blir det alltid frågetecken i fråga om vem som gör analysen. Det finns nästan inte något infrastrukturprojekt som ibland inte kan motiveras rent samhällsekonomiskt beroende på hur man räknar. Men då är vi tillbaka till början: Var finns behoven och var finns engagemanget? Jag är inte så säker på att har med sig all kunskap från den egna budgetmotionen om att det ska byggas ett antal nya flygplatser runt om i landet. Det kanske snarare är en önskan och en vision som finns från regionen. Jag har full respekt för det eftersom det naturligtvis är viktigt. Men jag har inte för avsikt att ta ett initiativ här att ändra några infrastrukturplaner för att bygga en flygplats där. Den första utmaningen ger jag tillbaka till : Gå hem och fundera i regionen på om det är detta man vill och om det är detta man vill prioritera. har vi inte sett det i de underlag som vi har fått för att kunna fatta beslut. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2010/11:144 om en snöskoterutredning 65 Statsrådet (M): har frågat mig om jag avser att verka för att det tillsätts en snöskoterutredning. finns Nationella som arbetar med snöskoterfrågor såsom information, tillsyn, bevakning, övervakning, miljö, trafiksäkerhet och skoterleder. I Nationella finns , , , (som representerar länsstyrelser), (som representerar kommuner), , Snöskoterägares (Snofed), Snöskoteråkares () och () representerade. Det som efterfrågar i sin interpellation behandlas av berörda i just . Mot denna bakgrund anser jag att det inte finns något behov av en snöskoterutredning. 66 (V): Jag börjar med att tacka ministern för svaret. Detta råd består, som det står i svaret, av en mängd aktörer. Men som det står är det just ett råd. I interpellationen frågar jag vem som ska ha något slags övergripande ansvar för utbyggnaden av skoterleder, vem som ska finansiera drift och investeringar av leder och hur utbildningen av snöskoterförare ska utformas, detta i kombination med miljömässiga krav när det gäller skotertrafik i regleringsområden. Detta är också en intressant fråga ur ett näringspolitiskt perspektiv. Det sägs att det är just ett råd som ska ha detta ansvar. Vi tycker att det behöver tillsättas en utredning som ser över alla dessa saker. Först och främst skulle det behövas ett statligt stöd för driften av större leder. Staten har också i mångt och mycket till exempel när det gäller räddningstjänst nytta av dessa leder. Man kan också se på detta ur ett näringspolitiskt perspektiv. Turismen är en bransch som expanderar mycket och är mycket betydelsefull bland annat i fjällregionerna och i skogsregionerna. får människor känna på hur det är att åka skoter till och med i de södra delarna av , och det är trevligt. Jag skulle vilja ha ett svar. När vi har varit på denna skoterriksdag har det varit en ständigt återkommande fråga att man skulle få hjälp med finansiering till de större lederna. Därmed är det inte sagt vem som ska bestämma, utan här ska det finnas ett slags inflytande. Jag vill också ta upp förarutbildningen. Det fattades ett olyckligt beslut när det gäller körkortslagen. Vi har alla bidragit till att vi inte uppmärksammade att just de som utbildar förare måste ha en viss pedagogisk utbildning. Det är därför svårt för klubbarna att få fram utbildare. Detta har satt lite käppar i hjulen för förarutbildningen. Det är beklagligt.