prot · GZ0944 · 2011-12-08 00:00:00 — Alla barn har fri entré på alla statliga museer och på de allra flesta kommunala museer. Det är därför inget problem. Alla barn kan därför ta del av den konst och de utställningar som finns. Självklart misstror jag inte intentioner. Men misstro inte våra intentioner. Vi vill skapa så goda förutsättningar för åkerjorden så att både plantor som inte behöver så mycket omsorg och plantor som behöver mycket omsorg ska kunna trivas och växa. Det är Alliansens ambitioner. Jag hoppas att du inte misstror oss i fråga om vad vi vill. Men glöm inte, , till nästa debatt att alla upp till 18 har fri entré på statliga museer. 22 (SD) replik: anförande var på flera sätt typiskt för de nya . Det var typiskt därför att hon ägnade sig åt att problematisera och förklena det svenska kulturarvet och uttrycka sig i termer av fäbodsromantik och annat när det handlar om den politik som vill slå vakt om vårt gemensamma arv. Det var typiskt därför att det var motsägelsefullt. Å ena sidan säger man att man tilltror museiledningarna att själva bestämma vad som är bäst, vad man vill ta till sig och så vidare. Å andra sidan kritiserar man oss för att vi vill tilltro svenska folket att välja vilka utländska kulturföreteelser man vill ta till sig detta i stället för att ha den tvingande mångkulturalistiska politik som driver. Apropå detta med att skratta eller gråta: Med anledning av krokusexempel undrar jag om hon fått eller nippran. Menar verkligen på fullt allvar att vi inte skulle ha haft lussebullar om vi inte hade haft en massinvandring från ? 23 (M) replik: blandar ihop det mesta till en väldig röra. Jag vill dock inte ta ordet deg i min mun. Kulturarvet är det inget fel på. Vi moderater och alliansregeringen har med väldigt stora insatser visat att vi vill ta hand om kulturarvet. Under de tidigare vi haft möjlighet att bestämma vart resurserna ska gå har vi sett till att vi efter den springnota som Socialdemokraterna, lämnat efter sig bland annat när det gäller bristande underhåll kommer tillbaka till ett underhåll av vårt kulturarv. Vi har även kunnat förbättra detta. Vi har gett hembygdsföreningar möjlighet att med statliga medel vårda sina hus. När det gäller att blanda ihop kan jag säga att det är den sverigedemokratiska politiken som är fäbodsnostalgisk, inte detta med vare sig museichefer eller kulturarv. Att ser sig som ett med både museichefer och kulturarv får stå för honom. Vi andra ser det inte så. Kulturarvet är för alla, oavsett var man har sina rötter. Ja, det är klart att vi ska ha saffransbullar, lussebullar. Men krokusen som är en förutsättning för den gula färgen i saffransbullen går det inte att odla i . De influenserna är således mycket viktiga och kommer också framgent att vara oerhört viktiga. Glöm inte det! 24 (SD) replik: Ja, det var väl en sur deg, får jag säga. Vi har haft saffransbullar och utländska influenser mycket längre än vi haft statlig mångkulturalism och massinvandring. Det finns inget samband däremellan. Jag skulle önska att hade lyssnat på vad jag sade i mitt anförande så att vi slapp att gång på gång ha dessa ganska fåniga debatter. säger att man har tagit ansvar för kulturarvet. Men enligt har kulturarvets andel av kulturbudgeten gradvis minskat . Det tycker inte jag är att ta ansvar. Visserligen görs nu en satsning på Kulturarvslyftet, men som jag sade i mitt anförande finns det mycket övrigt att önska. Med tanke på den förklenande syn som verkar ha på det svenska kulturarvet är det kanske inte så konstigt att man inte tagit den här utmaningen på allvar. 25 (M) replik: Satsningarna på att bevara, vårda och utveckla kulturarvet är mycket större än den satsning på Kulturarvslyftet som vi nu sjösätter. Att säga att Kulturarvslyftet är den satsning som gjorts på kulturarvet är alltså helt felaktigt. Då har man inte rätt läst de fyra tidigare budgetar som alliansregeringen lagt fram. Vi har nämligen satsat oerhört mycket på att ge museerna som faktiskt är den professionella kraft som har att vårda och att exponera en stor del av vårt kulturarv bättre möjligheter att just vårda och också visa upp det fantastiska kulturarv som vi i har. Där har vi en fantastisk utställning bland annat med cypriotiskt kulturarv, från bysantinsk tid och framåt. Det är inte ett svenskt kulturarv utan ett världskulturarv. Men vi har lika mycket ansvar för detta kulturarv som vi har för vårt svenska kulturarv. Jag vänder mig starkt mot och syn i diskussionen i samband med behandlingen av betänkandet. Att man ska kunna ta bort det som är mångkultur från övrigt låter sig inte göras. Kulturarvet är ett, oavsett om det gäller eller det gäller . Det är bara så, ! 26 (FP): Jag vill tacka utskottets ledamöter och ersättare samt kansliet för ett väldigt bra arbete med det här betänkandet och med bearbetningen av regeringens budgetproposition när det gäller kulturområdet. Vi har gemensamt tagit ansvar. Det visar sig i ett tillkännagivande om scenkonstpensionerna. Men ansvaret är inte klart i och med detta. måste vi också gemensamt ta ansvar för att finna de lösningar som krävs på området. Det gäller då både pensionsfrågorna och omställningen för de människor vilkas kroppar inte längre orkar med arbetet på det fält där dessa människor finns detta för att ge dem en chans att gå vidare och göra någonting annat. I fråga om 55-procentsmålet gäller att vi gemensamt inom ramen för framtidens public service-politik finner bättre mått för att mäta, att spegla hela landet och alla människor. Vidare säger vi att vi ytterligare ska utvärdera vad som hänt sedan avskaffandet av den fria entrén. hävdar att Alliansen under press nu bytt åsikt, men så är det inte. Vi vill och har länge jobbat med detta förbättra scenkonstpensionerna. Redan nu har vi gett om att fundera ut bättre mått på hur den regionala belysningen ska ske och så vidare. Det är bra att utskottet på det här sättet kan visa att vi kan ta ett gemensamt ansvar och hur vi ytterligare kan förbättra regeringens politik. Detta med ansvar är ganska centralt med tanke på vår omvärld. Vi kan visa att prioriteringar kan göras och att vi kan samlas när viktiga frågor måste lösas. Som tidigare var inne på är det nu flera länder i vår omvärld som tvingas göra kraftiga nedskärningar i sina kulturbudgetar. träffade jag några engelsmän. De var otroligt oroliga över det som just nu händer i deras land. kan vi i vårt land visa att vi ytterligare kan förstärka kulturbudgeten. Dock kan det behövas mer. Jag tillhör dem som vill att kulturpolitiken ska flytta fram sina positioner. Men vi ska vara glada över att alliansregeringen lyckats prioritera mer pengar till kulturen trots det mycket kärva läget . Det här är ett sätt att ta ansvar för kulturpolitiken. Det vi tillsammans gjorde i utskottet är ett annat sätt att göra det. sade tidigare att sänkta skatter inte ger fler jobb. Hon kritiserade därmed regeringens politik när det gäller att skapa jobb. talade hon om en sänkning av avgifterna till eftersom det skulle innebära att fler går till . Hon vill ta bort entréavgifterna till museerna, för det kommer att innebära att fler människor besöker museerna. Men om de ekonomiska incitamenten fungerar avseende musikskolor och museer om sänkta kostnader gör att fler vill ta del av de verksamheterna varför skulle då ekonomiska incitament inte fungera när det gäller att skapa jobb? Varför skulle inte sänkta skatter ge fler jobb och betyda att fler vill anställa när sänkta entréavgifter innebär att fler vill besöka museerna? Jag tillhör dem som egentligen vill ha fri entré, men jag och är beredda att prioritera det som vi tycker är absolut viktigast just nu och att ta ansvar för helheten. blir det då inte fråga om att införa fri entré på de statliga museerna. Vidare innebär budgeten att vi flyttar fram positionerna också på en hel del andra områden. Kulturarvslyftet har tidigare i debatten lyfts fram. Vi flyttar nu fram positionerna när det gäller den fria scenkonsten som får mer pengar. Även det internationella utbytet, som jag återkommer till, får mer resurser. Med den här budgeten får även musiklivet ytterligare resurser , tror jag. Samverkansmodellen får de smörjpengar som behövs för att den ska fungera fullt ut när det gäller denna budget. Litteraturstödet, stödet till att stimulera fler människor att läsa, byggs ut i och med den här budgeten. Koncessionsavgifterna för privatradion sänks. Det underlättar för denna att ytterligare utvecklas. Vi har ett speciellt kvalitetsregister för humaniora som också det är centralt för den sfär vi jobbar med. Vi ser att arkiven öppnas för allmänheten genom aktiv politik från alliansregeringen. Det är bara några av de exempel där vi i denna budget har flyttat fram positionen, och det är väldigt bra. ser vi naturligtvis att den debatt som gäller filmpolitikens framtid är central också för kultur och kulturpolitik. Jag hoppas att vi kan få se en lösning på denna problematik, för filmen är en viktig del av svensk kultur och en viktig del av svensk kulturpolitik. kommer det att handla mycket om i det här landet, men inte bara i detta land. Också i , och andra europeiska länder kommer det att uppmärksammas att det var gick bort. Jag tror att vi kan lära oss mycket av . En del saker han gjorde bör vi inte göra jag skulle till exempel inte vilja vara gift med , och jag tror att det är få som skulle vilja det. Det finns dock andra saker man, och inte minst kulturpolitiken, skulle kunna lära sig av och som jag tycker att vi kan fundera på. Det ena är drivkraften att förstå sig själv. , liksom och många andra framträdande skribenter och kulturpersonligheter, har använt mycket av sitt skrivande till att förstå vilka de själva är. Det kan kulturen göra med oss; vi kan använda läsandet, teatern och musiken till att förstå vilka vi är och bättre förstå det sammanhang vi befinner oss i. Nyfikenheten är en annan sak man kan lära sig av. åkte runt i för att få ny inspiration. Han bosatte sig utomlands, precis som de flesta andra stora svenska kulturpersonligheter alltifrån och till , , och många fler. De har gett sig ut i och världen för att få nya influenser. Utifrån det de har fått in har de sedan skapat det vi ser som genuint svenskt. Låt oss lära oss också av det! sade att hon träffade någon som tyckte att svensken var nyfiken. Så var det, men svensken var nyfiken även och . De svenskar jag träffar är också nyfikna. De vill ut i världen och lära sig mer om vad det innebär att vara människa och hur det ser ut utanför det här landet. vore inte densamme utan sina resor till eller sin boendeperiod i . Han vore inte densamme utan sina fruar i , och . Allt detta påverkar naturligtvis hur sedan formulerar det vi uppfattar som genuint svenskt. Samma internationella beroende ser man på den moderna konstscenen. Vi har ett antal svenska konstnärer som ligger i den absoluta internationella toppen. De flesta är faktiskt kvinnor, som och . De deltar i det globala samtalet kring nutidskonsten, bryter ny mark och visar nya vägar. De river gränser och lär oss att förstå vad som händer i världen och med människan. Det är viktigt. Det är viktigt att och svenska artister och andra är med i detta internationella utbyte. Därför är det centralt att regeringen nu ytterligare späder på pengarna till internationellt utbyte. Jag tycker att vi ska ställa krav på att EU:s budget i ytterligare högre grad satsar på att underlätta internationellt kulturutbyte. Där har EU en kompetens som verkligen behövs. Också satsningar på att ska bli ett nav i det internationella kulturlivet tror jag är viktigt. Det handlar inte bara om att vi ska ta emot från andra utan också om att vi ska berätta om det vi har i och därmed växa tillsammans. Flera talare har varit inne på motion. Jag ska nämna den mycket kort. Först och främst har vi en helt avvikande syn på vad kulturpolitik är till för, både när det gäller internationellt utbyte och när det gäller nyfikenhet på den nya och utmanande konsten. Jag tycker också att motionen och politiken lämnar en hel del frågor att besvara. Det står till exempel att merparten av de statligt finansierade kulturinsatserna har mångkulturalistisk inriktning och att det ska avbrytas. Vad betyder merparten? Är det , och är slutsatsen då att ni vill halvera kulturbudgeten? Det står att ni vill att fokus i kulturpolitiken ska vara att återupprätta den gemensamma nationella identiteten. Vad innebär det? Ni måste ge svar på frågan vad detta verkligen innebär i praktiken. Vad innebär det för , och vad innebär det för ? Vad innebär det för medlemmarna i etcetera? Ni måste konkretisera vad det är ni säger. Det låter enkelt att genomföra när ni säger det från talarstolen och skriver det i motionen, men ni måste konkretisera det. Det går inte att begripa det som står i era motioner om ni inte själva exemplifierar vad det egentligen innebär. Eller är det så att man inte ska ta politik på allvar? När skrev Röda rummet och gav ut den var den en frisk fläkt. Han öppnade dörren för något nytt. Den nya realismen, ett nytt skriftspråk, kom till. Det avskyddes av många; kallade det smuts, och andra ansåg att författaren måste vara psykiskt sjuk. är vi dock glada att öppnade dörren till det nya. Jag tror att svensk kulturpolitik i än högre grad måste satsa på att öppna dörrar för det nya. Så lär vi människor oss nämligen att förstå mer om oss själva och också om vår omvärld. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. (Applåder) I detta anförande instämde (FP). 27 (SD) replik: säger att de har jobbat länge med att förbättra scenkonstpensionerna. Det vill jag lova att ni har alldeles för . Det är det som är problemet. Man kan inte vara nöjd med hur vare sig den här regeringen eller den tidigare regeringen har hanterat denna fråga. tar upp som exempel och målar upp en halmgubbe som innebär att vi på något sätt skulle vara emot att man åker till andra länder och tar intryck av dem, och att vi skulle vara emot allting som är utländskt i någon mening. Så är det inte. Med politik skulle dock inte haft någon chans att ta intryck av de länder han besökte. Han skulle nämligen ha satts i ett ghetto, bara talat svenska och fått bidrag för att bara ägna sig åt svensk kultur i stället för att lära sig om det franska eller det andra. Det är det politik går ut på. Så vill man att invandrare ska se på , och så ska de behandlas i . talar återigen om hur viktigt det är med den utmanande konsten. Jag tror att han i den förra budgetdebatten menade att vi om vi inte hade den oerhört provokativa, avantgardistiska konsten skulle förpassas tillbaka till medeltiden. Det skulle därför vara intressant att höra vad till exempel tycker om uppsättningen av SCUM-manifestet, där man har låtit skolbarn besöka en teaterföreställning där det pläderas för att män är biologiskt underlägsna varelser och ett naturens misstag. Det är en pjäs som skrivits av en författare som förespråkar att män ska utrotas och som också har försökt mörda män. Tycker att detta är ett bra exempel på provocerande kultur? Är det detta han vill se mer av? När det gäller brist på konkretisering tycker jag att skulle sopa rent framför egen dörr först och kanske börja med att konkretisera vad man vill åstadkomma med Kulturarvslyftet. 28 (FP) replik: Kulturarvslyftet är en åtgärd som innebär att människor som står långt från arbetsmarknaden får en chans att ta sig in på arbetsmarknaden som man gör stor nytta för kulturarvet. Det tror jag är en viktig prioritering och satsning, men det innebär inte att alla frågor och problem kring kulturarvet löses. Det behövs mer, och vi kommer att göra mer. Kulturarvet är nämligen en av de prioriteringar alliansregeringen har. Jag tänker inte från talarstol recensera uppsättningar som finns runt om i . För mig är det viktigt att vi har en konstnärlig frihet, och jag funderar snarare ständigt på hur vi ska öka den konstnärliga friheten och minska politikers möjlighet att förbjuda utställningar de inte tycker om. Jag kan gärna ta denna diskussion i ett annat sammanhang. Jag tror inte att man kunde ha satt i ett ghetto; jag tror inte att han hade stannat där. Jag har heller inte, vad jag vet, föreslagit att ska omvandlas till ghetto. Det jag vill ha är ett samhälle där det finns en dynamik som innebär att människor kan lyfta sig ur den situation de befinner sig i. Jag vill ha ett modernt där människor som vill skapa eller göra något har en chans att utvecklas och växa, oavsett varifrån de kommer. När det slutligen gäller utmanande konst tror jag att till och med är glad över att förnyade det svenska språket med Röda rummet. Jag tror att också är glad över att det fanns en målare i som hette och som inte bara målade av gudomligheter med guld i bakgrunden utan också gjorde människor med känslor och visade bakgrunder som inte bara var guld utan även levande. På det sättet visade han att det fanns ett annat sätt att göra konst än det som hade varit förhärskande under . Att våga se det nya tror jag är en viktig del av konsten. 29 (SD) replik: Som vanligt blir det jag som får berätta för , som är liberal, att kreativitet och nyskapande inte är avhängigt av statligt stöd. Jag tror att det är en mänsklig egenskap. Men när man lyssnar på får man intrycket att om det inte är skattefinansierat finns det inte. Det är, menar jag, i grund och botten en socialistisk utgångspunkt. Du, , kritiserar mig för att jag inte kan konkretisera vad jag menar med det jag säger, men säger du att du vägrar att konkretisera vad du menar med utmanande konst. Du vill ha mer av utmanande konst, men du kan inte konkretisera vad du menar med det. Du säger också att du vill ha ett modernt . Men den politik som du företräder innebär ju bland annat att man cementerar medeltida värderingar i genom att ge stöd till islamistiska organisationer, genom att ha det mångkulturella synsättet som låser fast folk i gamla värderingar, normer och synsätt. Det innebär till exempel en medeltida syn på kvinnor, en medeltida syn på dem som inte har samma religiösa uppfattning som en själv, en medeltida syn på judar och så vidare. Den politik du för får den rakt motsatta konsekvensen mot den som du säger att du vill uppnå. Det tycker jag är beklagligt. 30 (FP) replik: Jag noterar att inte svarar på min huvudfråga om han vill halvera kulturstödet eftersom han vill ta bort den merpart som har mångkulturalistisk innebörd. Jag noterar också att , och jag vet att han vet bättre, blandar samman begreppen. Ordet mångkultur kan man använda på två olika sätt. Det ena är en deskription av verkligheten, det vill säga att det finns olika kulturer i ett samhälle. Dessa kulturer kan bestå av människor som flyttat hit, men de kan också bestå av rika regioner runt om i landet. Det andra är en politisk mångkulturalism som går ut på att grupper har rättigheter, inte bara enskilda människor. Den är jag emot. Jag anser att de mänskliga rättigheter som finns ska gälla alla människor. Jag tycker inte att grupper ska ha rättigheter som är viktigare än de mänskliga rättigheterna. Om detta är vi överens. Men blandar samman detta i sin retorik och får det att låta som att det skulle vara förtryckande att ge stöd till människor som vill komma ihåg sitt eget kulturarv och att det skulle innebära att kvinnor inte får samma rättigheter som män. Det är två helt skilda saker, men blandar ihop dem i debatten därför att det låter mer effektfullt. Jag tror att han vet bättre. 31 PER LODENIUS (C): värnar kulturens egenvärde och dess betydelse som samhällsberättare och aktiv part i samhällsutvecklingen. Kulturen hjälper oss att se världen runt omkring oss. Vi kan med en berättelse se oss själva med en klarare blick. Vi kan genom en teaterföreställning förstå andras livsvillkor. Vi kan uppfyllas av kraft, lust och glädje genom att dansa. Kulturen kan berika oss i alla livets situationer. Den kan roa och den kan oroa. Kulturen har så många olika uttryckssätt att vi alla kan finna något som passar, om vi bara får chansen. För att alla ska få chansen att uppleva kultur och också själva aktivt kunna delta krävs rätt förutsättningar. Det finns mycket god kultur att tillgå där samhället genom stat, regioner, landsting och kommuner bidrar till finansieringen av kulturen. För oss i är det viktigt att dessa medel också bidrar till att fler får tillgång till kulturen. Skapande skola är ett mycket bra exempel på hur kultur ger mervärde och där professionella kulturutövare och skapare delar med sig av sin kunskap och inspirerar barn och ungdomar. Jag ser fram mot den analys som både liksom Myndigheten för kulturanalys kommer att göra. kan jag mycket väl se att skapande skola kan få en utbyggnad till både gymnasium och förskola. Att satsa på kultur för barn och ungdom är viktigt. Det ger så många plusvärden. Vi pratar ofta om att kulturen ger hälsa och välbefinnande. Det stämmer, liksom att man också tränas i tolerans och förståelse för andra. En viktig del av kulturen är också kreativiteten och lusten att skapa. I pratar vi gärna om entreprenörskap, och viktiga drivkrafter i entreprenörskapet är just kreativitet och lust. Vi behöver ett vitalt kulturliv i hela landet, inte minst för att vi alla är beroende av kulturen som en viktig del av våra livsbetingelser, oberoende av var i landet vi bor, men också som ett medel för att öka en regions attraktionskraft. Ett brett och vitalt kulturutbud gör också en region mer attraktiv när det gäller val av bostadsort och företagsetableringar. Det finns alltså också ett ekonomiskt värde i kulturen, ett värde som inte alltid är så lätt att räkna på men som bevisligen ändå finns där. Kultursamverkansmodellen är en viktig motor för att utveckla kulturen och samarbetet mellan aktörerna som finns i en region. Men för att det ska fungera är det viktigt att dialogen regionen för med kommunerna, det fria kulturlivets organisationer, studieförbunden, de ideella kulturorganisationerna och alla övriga aktörer blir så bra som möjligt. Med en väl genomförd dialog och ett gott samarbete inom regionen får också kulturlivet ett uppsving. Det är viktigt för såväl ett rikt och nära kulturutbud som en attraktiv region i stort. Inte minst är det bra för den regionala tillväxten. Jag är glad att också regeringen ser vikten av att utveckla samverksansmodellen och att det också avspeglar sig i budgeten. ser gärna att man avsätter ytterligare resurser till detta. Folkbildningen spelar en viktig roll för ett tillgängligt kulturliv och för ett livslångt lärande. Studieförbunden och folkhögskolorna står för en stolt och bred bildningstradition, unik för , och har ett brett utbud av utbildning och kulturverksamhet över hela vårt land. Folkbildningens och folkhögskolornas betydelse kan inte överskattas. Den arbetsmarknadspolitiska satsningen som regeringen gör på folkhögskolan är därför en viktig och rätt åtgärd. Möjligheterna som den digitala tekniken öppnar för när det gäller tillgängliggörande av kultur är svindlande. Tänk bara på alla böcker som man enkelt kan få ta del av, alla gamla klassiska tv-serier som man kan vältra sig i nostalgi kring, men också alla tänkbara nya konst- och kulturupplevelser som kan möjliggöras. Tekniken skapar nya förutsättningar och nya arenor. har varit drivande när det gäller stödet till digitalisering av biografer. Den digitala tekniken håller snabbt på att ta över distributionen av filmer. Men omställningen till den nya tekniken är kostsam. Genom satsningen på detta stöd får många biografer på mindre orter i vårt land nu en möjlighet att fortsätta sin verksamhet. Den nya tekniken öppnar också upp för många andra spännande möjligheter. I bruksorten , min hemkommun, fylls nu salongen i Folket Hus av en förväntansfull publik, en publik som väntar på att få se opera, balett eller en konsert direktsänd från ett välkänt opera- eller konserthus någonstans i världen. De väntar på en kulturupplevelse som kanske inte ens fanns i tanken för flera av dem. Möjligheterna är svindlande. Digitaliseringen av biografer och samlingslokaler visar bara på en liten del av vad man kan åstadkomma.