prot · GY0979 · 2011-03-30 00:00:00 — Om jag lyssnar på eller får jag bilden av att ingenting av det som görs är korrekt, ingenting stämmer, och man borde egentligen inte genomföra det. Då måste man säga sig: Det hade kanske varit bra om vi såg resultat som varit väldigt positiva. Varför förändra något som fungerar? Men vi ser så tydligt på punkt efter punkt människor som sviks av det svenska utbildningsväsendet och av en gymnasieskola som kastar ut människor utan de kunskaper som behövs. Det sker utan minsta självkritik från och andra som har varit ansvariga, och då blir det väldigt märkligt. Då måste frågan bli: Vad gjorde , under de år som hennes parti hade möjlighet att påverka den utvecklingen, åt de 30 000 som lämnade gymnasieskolan och inte fick med sig de kunskaper de behövde? Vad var beskedet mer än att vi ska fortsätta på ungefär samma sätt? Sedan gäller det den andra delen, som frågar om, hur stort intresset kommer att bli för olika kurser och olika program. Det är klart att det återstår att se. Det är ganska tidigt att redan nu säga att det kommer att se ut på det ena eller det andra sättet. Det vi i praktiken har är preliminära statistikuppgifter från vissa regioner. Det återstår att se vad det blir. En del av detta beror säkert på förändringen av programmen, som gör att man väljer på ett annat sätt. Men låt oss återkomma när det är klart. och andra ägnar stora delar av sin debattid åt att tala ned yrkesprogrammen. Det kanske också påverkar den allmänna debatten. 120 (V) replik: Jag vet inte om hörde vad jag sade. Men varken vi eller Socialdemokraterna eller var nöjda med den gymnasieskola som vi hade. Det var därför som vi hade en plan på en ny gymnasieskola som skulle ha trätt i kraft . Men den stoppade det första han gjorde, i princip, när han tillträdde som skolminister. Det var alltså inte så att vi inte såg de brister som fanns. Men ni lät det fortgå. Ni lät ett dåligt gymnasium fortsätta. Det ansvaret måste ni ta. Jag tycker att man måste vara betydligt noggrannare med att sätta in stöd även för elever i gymnasieskolan. Jag tycker att man alldeles för lättvindigt ser på gymnasieskolan som en frivillig skolform. Vi vet ju att det är väldigt svårt att klara sig både i samhällslivet och i arbetslivet utan en gymnasieutbildning. All forskning pekar på att det man minst måste ha är en gymnasieutbildning. Det räknas som en grundläggande utbildning. Det sades inte minst i går på den kommunala skolriksdagen, som har pågått . vill inte riktigt dra några slutsatser av att till exempel sviker när det gäller Nuntorps naturbruksgymnasium. De väljer inte den skolan. Men det finns fler siffror. Det är inte bara där det är så, utan antalet ansökningar till yrkesutbildningarna minskar generellt. Att vi upplyser om att man faktiskt får en urholkad utbildning handlar inte om att svartmåla. Jag tror att eleverna är så pass smarta att de vet detta. De vill inte stå där när de har gått ur gymnasiet och tänka: Oj, nu känner jag för att göra någonting annat, men är jag helt bakbunden. Jag kan inte göra någonting. Den här gymnasieutbildningen tillät mig inte att ha flera dörrar öppna. 121 (M) replik: Jag skulle snarare säga att en av själva utgångspunkterna för den nya gymnasiereformen är att man ska öppna fler dörrar. Det handlar just om att se till vad elever är intresserade av, vad de väljer att göra . Men det handlar också om möjligheten att själv välja på ett annat sätt. Även de som läser yrkesprogram har självfallet möjlighet att läsa till de kurser som behövs för att de ska få högskolebehörigheten. Man får inte heller glömma bort att man kan ångra sig, vilket jag har respekt för och förståelse för. Det är klart att man kan göra det och byta uppfattning om vad man vill göra. Då har man också rättigheten att läsa in detta på komvux efteråt, just för att inte stänga några dörrar. Det om något är väl att ha en syn på livslångt lärande. Vi säger: Du har inte bara en chans, utan här erbjuder vi flera chanser, och vi gör det . När det gäller de andra delarna ska jag säga till att jag accepterar att hon inte heller tyckte att allting vad bättre . Jag konstaterar att hon nämner problemen. Hon tycker också att det är problematiskt att 30 000 lämnar gymnasieskolan och inte får den kunskap de behöver. Hon säger att man hade lösningar. Men i så fall undrar jag: Vilka är de ? har man ägnat stora delar av den här debatten åt att säga att ingenting av den gymnasiereform som kommer är korrekt. Vad var i så fall lösningarna från vänstersidan? har man i den här debatten också ägnat sig åt att säga att ingenting av det vi genomför, som är efterfrågat på många håll, kommer att leda till framgångar. Vad är alternativet? Det finns ingenting. Ni blundar för problemen. Ni ser inte de som misslyckas, och det tycker jag är ett stort svek. 122 (S) replik: När jag kom hit till tyckte jag att var väldigt att spendera i en talarstol. räcker det inte. Jag beklagar, , att jag inte kom fram och sade någonting som var bra, för jag delar uppfattningen att det finns saker som är bra i den här gymnasiereformen. Det sade vi också i debatten 2009 när vi behandlade själva propositionen. Mycket av det som finns i Gy fanns också i Gy . Grunden har hämtats därifrån, i alla fall vad jag kan se när jag läser bakåt i tiden om det här. Det är avhoppen, de här resultaten och andra saker som man har tänkt rätta till med det här. Inte minst pratade man om en kvalitativ lärlingsutbildning. Jag tycker inte alls att det var bättre . Det var tvärtom mycket sämre förr när vårdlinjen var . Men man kom faktiskt fram till att man, om man lade till , kunde få in det här med högskolebehörigheten. Många som gick på vårdlinjen ville ju bli sjuksköterskor, barnmorskor och ambulanssjukvårdare. Så det var inte alls bättre . Men är , och är det bekymmersamt, tycker jag, när ungdomarna inte väljer yrkesprogrammen. Som du sade själv vet vi inte hela sanningen , utan det här är första valet. Det kan hända saker. Jag hoppas verkligen att det kommer att hända saker fram . Men jag tyckte inte att i sitt anförande över huvud taget verkade vara orolig för det här. Därför undrar jag: Känner du inte någon oro när det gäller de här yrkesprogrammen? 123 (M) replik: Jag tror i och för sig inte heller att alltid är negativ. Jag hör positiva saker komma från henne också. Jag har dessutom haft turen i min riksdagskarriär att i samband med, tror jag, av mina anföranden fått ha replikskiften med . Jag har hört många positiva och goda saker från hennes mun. En uppfattning som jag delar är just det som inledde med, nämligen att det i dagens samhälle krävs gymnasieutbildning för att få ett jobb. Det är en ganska god utgångspunkt som jag tror att vi kan vara överens om. Utifrån det får man då dra slutsatserna. Har vi en gymnasieskola som leder till det här? Nej, det har vi inte. Tvärtom har vi en gymnasieskola som dåligt förbereder för både högskolestudier och jobb. Och det är en yrkesutbildning som inte håller tillräckligt hög kvalitet. Anledningen till att vi stoppade den planerade gymnasiereformen från er var ju inte att ni hade fattat beslut om den, utan anledningen var att den inte tillräckligt tydligt och tillräckligt väl svarade upp mot de utmaningar som fanns. Då konstaterade vi att det var bättre att göra detta rätt från början i en riktig genomgripande reform, och där är vi . Sedan handlade det om vilka konsekvenser det ger, för att svara specifikt på frågan. Det är som sagt lite tidigt att titta på yrkesprogrammen och hur många som kommer att söka dit. Man var inne på konjunktureffekter. Man kan säkert se olika delar. Det har sjunkit även tidigare. Men poängen är just att vi har för lite information för att veta exakt. Och eftersom man gör om programmen man kan titta på medieprogrammet och annat är det inte riktigt självklart hur man översätter dem, där emellan. Låt oss därför vänta och se vad resultatet blir! Det som däremot kan vara viktigt att säga är: Jag tycker inte att det finns ett egenvärde i att så många som möjligt ska söka till yrkesprogrammen. Det vi säger är att yrkesprogrammen ska hålla en hög kvalitet. 124 (S) replik: Ja, det här med att Gy 07 inte var tillräckligt tydlig tror jag jag var inte med då lite grann kan bero på att vi använde en lite annan taktik än vad ni har använt i era utredningar. Vi försökte få dem parlamentariska och rakt över blockgränserna, så vi var överens. Det kanske blev otydligt jag vet inte. Så kan det vara. Men ibland är det bra att komma fram till saker gemensamt över blockgränserna, så att det kan hålla . Då slipper nästa regering slänga den här gymnasiereformen i papperskorgen. Jag tror eller kan nästan lova att den inte kommer att göra det, men den kommer att rätta till en del saker. Så är det. pratar om konjunkturen. Det var någon artikel i tidningen om någon på en plåtslagarfirma som pratade om att han fick lov att anställa folk från och andra länder eftersom det inte finns tillräckligt många utbildade plåtslagare. Han fick se till att de kunde språket och allt möjligt sådant. Hur kan konjunkturen vara en orsak till att ungdomarna inte söker till exempel plåtslagarutbildning eller omvårdnadsutbildning? Det finns ingen lågkonjunktur i äldreomsorgen, som jag var inne på. Det är 35 ungdomar som har sökt till omvårdnadsprogrammet i . 15 av dem är fortfarande inte behöriga för att komma in. 22 av dem är dessutom kvinnor. Jag har pratat lite grann förut om det här med kvinnor och män. Kan du utveckla konjunktureffekten på detta lite mer? Finns det några åtgärder som regeringen kan tänkas vidta för att rätta till detta med yrkesprogrammen ? 125 (M) replik: Låt mig börja med sista. Jag tror att poängen är att det är väldigt . Det är preliminära statistikuppgifter från vissa delar av landet. Vi vet inte exakt vad resultatet blir. Vår utgångspunkt har inte varit att till varje pris få som många som möjligt att söka just till yrkesprogrammen. De är bra och håller bra kvalitet, men det är också bra om folk söker till de andra programmen. När det gäller konjunkturen vill jag säga att vi kan gissa vad saker och ting beror på. Jag konstaterar bara att även med dagens gymnasieskola sjönk också antalet ansökningar till yrkesprogrammen som en konsekvens av att man under finanskris och annat såg att det var svårt på arbetsmarknaden. Då sjönk antalet ansökningar till yrkesprogrammen därför att människor var lite osäkra på om de skulle kunna få ett jobb direkt. Jag är inte alls säker på att det är konsekvenser av det som vi ser , men det skulle kunna vara en av flera förklaringar. Andra förklaringar kan handla om att programmen har förändrats och att man inte har bestämt sig exakt var man ska hamna. När det gäller det som sade i början om vilken taktik man ska ha när man gör förändringar i skolan kan jag konstatera att vi hade en väldigt tydlig taktik, och den var att förklara hur vi såg på problemen i skolan. Vi berättade väldigt tydligt redan i valrörelsen vad som var Alliansen gemensamma besked och vilka saker vi tänkte göra om vi vann. Vi fick ett tydligt mandat från väljarna, och vi genomför den politiken. Det tycker jag är ett ärligt sätt att hantera politik gentemot väljarna. Jag vet inte om nu antydde att man vid ett regimskifte skulle riva upp gymnasiereformen. Jag hoppas att så inte är fallet. Låt oss vänta och se! Låt oss vara positiva och konstatera att nu sker de största och, tycker jag, bästa förändringarna i svensk gymnasieskola . 126 (FP): Det låter lite grann som om Socialdemokraterna och och tyvärr också har tappat markkontakt och verklighetskontakt när de diskuterar gymnasieskolans utveckling, hur vi har haft det och vad branschen, näringslivet och studier har visat. Jag hör mellan raderna att man fortfarande har sina ideologiska glasögon på sig, och det är ledande för deras bedömningar och inspel i stället för praktisk politik. Socialdemokraterna och vill vrida tillbaka klockan och egentligen cementera den gymnasiepolitik som bokstavligen har slagit ut många ungdomar i ungdomsarbetslöshet. Det är inget påhitt när utredare konstaterar att en av de viktigaste förklaringarna till att har en ungdomsarbetslöshet som tillhör högsta är just vårt skolsystem och i synnerhet gymnasieskolan. Ändå fortsätter oppositionen att driva kravet på högskolebehörighet för alla elever oavsett intresse eller framtidsutsikter. Vi vill utveckla gymnasieskolan. Vi skärper intaget i och med den nya gymnasieskolan. Det räcker inte, som jag har sagt tidigare i talarstolen, att vara godkänd i matematik, svenska och engelska. har vi haft en treämnesskola där allt fokus i högstadiet har legat på att få elever godkända i matte, svenska och engelska. Man har nästan inte alls fokuserat på andra ämnen. Även om dessa elever har haft formell behörighet har en stor andel av dem haft mycket svårt att följa med, inte för att det har varit fel på gymnasieprogrammens kvalitet utan för att de har haft för dåliga förkunskaper. De har haft otillräckliga kunskaper för att klara av en gymnasieutbildning. Jag håller med om det som tidigare kolleger har sagt här i talarstolen om att det är uppgift att se till att man lämnar med tillräckliga förkunskaper. Det finns ett stort samband mellan vilket resultat man har från och om man avbryter eller lyckas genomföra en gymnasieutbildning. Resultatet är att man antingen går i gymnasieskolan i tre eller och därefter får ett samlat betygsdokument, det vill säga man har inte godkänt i alla kurser, eller avbryter sina studier tre för att söka in på vuxenutbildningen eller gå till Arbetsförmedlingen. Några elever avbryter gymnasiestudierna mycket tidigare, ett. Denna målgrupp elever är en lika stor utmaning som de elever som har godkänt på papper. Det har ingen berört tidigare, men vi har också ett bekymmer med så kallade snälla-G-betyg som man får i vissa grundskolor i . Det handlar om elever som får ett godkänt betyg men som egentligen inte har rätt förkunskaper. Även dessa elever tillhör dem som först avbryter och till och med definitivt avbryter sina studier och inte bara byter program eller går till IV-programmet. De lämnar gymnasieskolan helt och hållet för att söka sig till kommunens socialkontor för att få ekonomiskt bistånd eller för att söka sig till Arbetsförmedlingen för att få arbetsmarknadspolitiska insatser. En skolpolitik som är kravlös och som inte fokuserar på och signalerar vikten av att klara minst Godkänd i alla grundskoleämnen har successivt lett till att kvaliteten i gymnasieskolan har sjunkit. Vi har sett det på medieprogrammet och handelsprogrammet. Det är kanske de två tydligaste exemplen där resultaten har sjunkit väldigt mycket på grund av att man har ett elevunderlag som inte har tillräckliga förkunskaper. Medieprogrammet fasas också ut i den nya gymnasiereformen. Utöver detta har det individuella programmet blivit en uppsamlingsplats för de elever som av olika anledningar inte klarat av sina studier i . Jag vill påstå att utvecklingen på IV-programmet är symbolen för den socialdemokratiska gymnasiepolitikens stora misslyckande. Inte nog med detta, utan socialdemokrater i många kommuner har medverkat till inrättande av så kallade privplatser, det vill säga att obehöriga elever eller till och med nollpoängare har kunnat tas in på ett nationellt program. Det heter lite fint att de preliminärt antas till ett nationellt program, till exempel fordonsprogrammet eller det samhällsvetenskapliga programmet, trots att de inte har tillräckliga förkunskaper. De är inte ens formellt behöriga. De kanske inte är motiverade, intresserade eller ens har förutsättningar att klara av denna utbildning. kom med en rapport om avbrott på gymnasiet. Då pekades på flera aspekter, men bland annat hade man problem med närvaron i gymnasieskolan. Man hade också problem med att upprätthålla studiemotivationen på gymnasieskolan. För socialdemokratiska skolpolitiker påhejade av vänsterpartister har det varit fullt fokus på hur lätt det ska vara att komma in på gymnasieskolan, men tyvärr har man frånhänt sig allt ansvar för hur det sedan har gått i praktiken för dessa ungdomar och inte minst efter gymnasietiden. Jag överdriver inte när jag tar ett exempel från . Drygt hälften av de här priveleverna hoppade av och lämnade gymnasieskolan, och den andra halvan fortsatte i två till men fick inte med sig ett betygsdokument utan ett samlat betygsdokument. Det är dags att göra något konkret åt detta, fru talman. Det är regeringens och åsikt att vi måste förebygga avhopp och det utanförskap som många ungdomar hamnar i på grund av skolans uppbyggnad. Vi vill ha en gymnasieskola som håller hög kvalitet och aktualitet och som samverkar med arbetslivet. Gymnasiet ska förbereda ungdomar för arbetsmarknaden och högre studier. Har jag lyssnat ordentligt på företrädarna för S och V är det mest hägrande i slutet av tunneln högskolan och . De säger visserligen att vi ska förbereda för arbetsmarknaden, men de har inte täckning för det i sina inlägg, utan det är till högskolan och man ska. Vi är för riktiga yrkesutbildningar och lärlingsutbildningar. Vi öppnar flera studiemöjligheter än dagens skolpolitik till komplettering under eller efter gymnasieskolan. Vi inför en ökad rättighet att studera inom vuxenutbildningen. Det är inte så . Vi skärper intaget till gymnasieskolans program för att lyfta upp kvaliteten och nivån. Jag delar inte uppfattningen att vi sänker kraven på gymnasieskolan tvärtom. Vi har haft en treämnesskola. krävs det åtta respektive elva ämnen för att få komma in på gymnasieskolan. Vi tar inte bort engelska och matematik på de yrkesförberedande programmen, som försökte ge sken av. Däremot anpassas matematikkurserna till den yrkesinriktning man sedan vill arbeta inom efter skolan. Självklart ska även yrkeseleverna läsa svenska, engelska och matematik, och så är det också i den nya gymnasieskolan. Vi tar ansvar för de resurser som investeras i ungdomarnas gymnasieutbildning. Vår utgångspunkt är att gymnasietiden inte enbart handlar om tre bra år i skolan utan också ska underlätta vägen vidare till anställning, eget företagande eller studier vid högskola. Vi har inte nämnt , som normalt brukar välkomnas av oppositionen, och yrkesutbildningarna är ju steget före . Jag talade med generaldirektören för myndigheten som sade att i princip alla som går där får jobb . Det är ett fantastiskt bra resultat. Avslutningsvis, fru talman, vill jag säga att vi tar ansvar både för intaget till gymnasiet och för kvaliteten och upplägget samt för att ungdomar ska erbjudas program där de lyckas och får slutföra en utbildning och kan lämna gymnasieskolan med en gymnasieexamen inom sin inriktning. I detta anförande instämde (KD). 127 (V) replik: Matematik kan inte ha varit starkaste ämne i skolan. Yrkeseleverna får 100 poäng engelska, de studieförberedande 200. Yrkeseleverna får 100 poäng matte, de andra 200. Yrkeseleverna får 100 poäng svenska, de andra 300. Yrkeseleverna får 50 poäng samhällskunskap, de andra 100 respektive 200 poäng. Kan förklara för mig på vilket sätt detta är precis samma sak? I samma veva skulle jag vilja att förklarade för mig varför det är mindre viktigt för yrkeseleverna att kunna svenska och ha kännedom om litteratur. Vi vet att om man själv läser som vuxen tenderar man att också läsa för sina barn, och det spelar oerhört stor roll för läsutvecklingen, skrivutvecklingen och språkutvecklingen, vilket den nuvarande regeringen talat ganska mycket om och lagt stor vikt vid. Vad tror händer om man gör som det föreslås? 128 (FP) replik: Som vanligt drar skarpa gränser mellan det vi gör i och det vi gör i gymnasieskolan. Från Alliansen och ser vi det som en helhet. Vi satsar mycket på läsa-skriva-räkna. Vi satsar på behöriga lärare, bra lärare, skolledarskap, uppföljning av alla ämnen så att man, när man kommer till gymnasiet, har helt andra kvalifikationer och en helt annan kunskapsbas än den som man haft de senaste tio femton åren i gymnasieskolan. Vi har anpassat gymnasieskolans utbildningar, yrkesutbildningar och lärlingsutbildningar för att branschen och vår erfarenhet av er skolpolitik, , har visat att man behöver mer karaktärsämnen och att man behöver vara mer ute på arbetsplatserna. Man kanske inte behöver läsa just 100 poäng, utan det kanske räcker med 50 poäng för att det är det som man sedan ska jobba med. Inom matematikämnet kommer det att finnas olika spår. får alla läsa i princip samma matematik. kommer eleven att få läsa ett spår inom matematikämnet som är anpassat för det som han eller hon ska arbeta med. Sedan försöker att medvetet bortse från de möjligheter som öppnas genom den nya gymnasiereformen med ett utökat program, med de fria timmarna som man kan välja till. Det finns alla chanser i världen, till skillnad från dagens gymnasieskola, från er gymnasieskola, att komplettera både och efter gymnasietiden, inom vuxenutbildningen. Det är en rättighet som regeringen och inför. Den infördes aldrig under tid i majoritet. 129 (V) replik: stod han i talarstolen och sade att det inte kommer att vara någon skillnad, att de får samma kunskaper, både de som går yrkesprogram och de som går studieförberedande program. säger han att det inte är lika viktigt och att man kan gå utökat program. Därför frågar jag återigen: Varför ska just yrkeseleverna behöva läsa det som de andra läser ? Varför ska det bli svårare för yrkeseleverna att tillgodogöra sig en fullvärdig utbildning? Det här är något som inte bara elever ratar inför höstens val. Även arbetsgivare och fackföreningsrörelsen säger att dessa yrkesutbildningar inte håller måttet. Det handlar inte om att alla ska bli akademiker. Jag försökte säga det förut. Det är inte det som nödvändigtvis måste vara målet, men kunskap är viktigt. Kunskap är viktigt för arbetslivet, för samhällslivet, men också om man vill läsa vidare. ger exempel på att yrkeseleverna kan använda sitt individuella val. De ska alltså inte få någon möjlighet till estetisk verksamhet? Det handlar om ämnen som är oerhört viktiga för det kreativa tänkandet, det som man brukar säga är viktigt också för företagsamheten. Det ska inte yrkeseleverna ha. Jag undrar varför man vill göra den uppdelningen. Jag har mina aningar. Jag antar att man från regeringens sida inte är särskilt intresserad av att utbildning ska vara en rättighet för alla, utan den ska vara förbehållen en klick i samhället. Det är verkligen att gå tillbaka i historien. 130 (FP) replik: Tyvärr har inte läst gymnasiereformen som träder i kraft . Där lyssnar vi mer på vad ungdomarna vill. Ni har själva sagt, , att vi inte ska stå här och över huvudet på ungdomarna bestämma vad och hur mycket de ska läsa och vad de ska bli. Det är kärnan i budskap i denna debatt. Alla ska tvingas bli högskolebehöriga, för det anses lite finare än att gå fordonsprogrammet. Det är syftet, kärnan i deras inlägg. Jag besökte barn- och fritidsprogrammet. Då sade rektorn att de har färre sökande. Vad har hänt? Jo, antingen har man gått i andra skolor eller så har man upptäckt att man hellre vill läsa beteendevetenskap och söker samhällsvetenskapligt program för att kunna gå vidare till högskolan. De möjligheterna finns alltså. Stå inte här och generalisera utifrån något som ni läst i tidningen om att eleverna nu väljer bort yrkesutbildningarna! Det är ni som har stått för sorteringsskolan. De avhopp som alla har redovisat ni säger själva att det är ett stort problem är resultatet av socialdemokratisk gymnasiepolitik. Vi har utrett frågan grundligt. Vår gymnasieskola har inte varit gällande under den förra mandatperioden utan den träder i kraft . Vår bedömning och övertygelse är att fler kommer att få en rättvis chans att faktiskt klara av sina studier. har det varit lätt att komma in på gymnasiet, men sedan har ni inte tagit ansvar för vad vi fått ut från gymnasieskolan. Vi ska ta fullt ansvar. 131 i (C): Gymnasieskolan är en oerhört viktig del i utbildningskedjan. Jag tror att många tonåringar känner en spänd förväntan över att äntligen få göra ganska avgörande val .