prot · GZ0946 · 2011-12-12 00:00:00 — Att satsa på näringsliv och företagande menar vi är en nyckelfaktor för ekonomisk tillväxt och fattigdomsbekämpning i utvecklingsländer och något som vi vill stödja. I vår budget vill vi däremot satsa extra resurser på humanitärt bistånd. Konflikter, naturkatastrofer och andra humanitära kriser är något som kan skapa en stor förödelse för ett land , och de humanitära behoven är något som ökat , vilket vi senast fick bekräftat när vi i utrikesutskottet träffade en representant som jobbar med humanitärt bistånd. ökar därför anslaget som går till humanitära insatser och konflikthantering genom Sida med . Vi anser även insatser som kan förebygga och minska förödelsen efter katastrof vara av vikt. Krig och naturkatastrofer orsakar också oerhörda migrationsströmmar. Ofta flyr människor inom det egna landet eller till direkt närliggande länder. Att bistå dessa utsatta människor på flykt ser som något viktigt som bör tilldelas mycket mer resurser. har tagit emot drygt 1,3 miljoner invandrare, varav färre än varit flyktingar med ett konstaterat skyddsbehov. , som ansvarar för mer än 43 miljoner människor runt om i världen, tilldelas endast från regeringen. I kontrast till detta gör regeringen avräkningar i biståndet på runt 3 miljarder för flyktingmottagning i till en mycket liten grupp människor sett till det stora antal människor som är på flykt runt om i världen. För varje satsad krona går det att hjälpa betydligt fler människor i krisområdenas närhet än vad som är möjligt i . Därför anser vi inte regeringens prioritering vara vare sig human, rättvis eller klok. Genom en ansvarsfull invandringspolitik gör vi mindre avräkningar för flyktingkostnader i biståndet. Vi väljer i stället att satsa 1 miljard mer än regeringen på . Vi anser också att svenska organisationer som verkar i det civila samhället utgör en viktig del av biståndet för att nå ut till de mest utsatta människorna i utvecklingsländerna. Svenska organisationer kan också bygga upp en god förankring hos lokala organisationer i mottagarlandet och ett förtroende hos det svenska folket, som står för finansieringen av vårt bistånd. På grund av det viktiga arbete som vi anser att de svenska organisationerna gör har vi i vår budget föreslagit en ökning på för detta ändamål. Vi vill även satsa på klimatåtgärder i tredje världen. I utvecklingsländerna är många människor beroende av naturresurser för sin överlevnad, och samhällena är sårbara för naturkatastrofer. Om utvecklingsländer ska nå en hållbar utveckling är satsningar på miljö och klimat avgörande för att inte få en än mer negativ påverkan på vår miljö. Vi väljer därför att öka anslagen till miljölån i förhållande till regeringens förslag. Jag vill även lyfta fram att tillgången till rent vatten och grundläggande sanitet är en avgörande faktor för hälsa och utveckling i utvecklingsländer. dör 4 000 barn i diarré som orsakas av smutsigt vatten och bristande sanitet. Upprepade diarréer är en av de vanligaste dödsorsakerna bland små barn i fattiga länder. Därför menar vi att satsningar på rent vatten och sanitet tydligare bör lyftas fram som en prioriterad fråga i biståndets satsningar på en hållbar miljö, vilket vi också har en motion om. I betänkandet behandlar vi också regeringens skrivelse Biståndets resultat tema jämställdhet och kvinnors roll för utveckling. instämmer i att insatser för att främja kvinnors mänskliga rättigheter och jämställdhet är en viktig fråga i biståndet. Kvinnors situation är i många länder svår. De våldsyttringar och den diskriminering som kvinnor kan utsättas för i andra länder är i många fall ofattbara och ligger långt bortom den kvinnosyn och jämställdhet som råder i . Våra prioriteringar inom detta område skiljer sig dock något. Därför har väckt en följdmotion till denna skrivelse som handlar om ökat fokus på våldsutsatta kvinnor, kritik mot onyanserade påtryckningar i abortfrågan och mer förebyggande insatser för att minska oönskade graviditeter och aborter. Det handlar också om att lyfta fram problematiken med könsselektiva aborter, främst flickaborter, samt en kritik mot att bedriva genuspedagogik i andra länder. menar att påverkansarbete i andra länder för att förändra deras inställning till abort är alltför onyanserat. Exempelvis har regeringen uppdragit åt att författa hur man på effektivaste sätt ska föra dialog i abortfrågan. Vi menar att abort inte enbart är en kvinnorättsfråga. Det är också ett etiskt dilemma där det inom EU och i andra länder i världen finns skilda åsikter och inga självklara svar i den svåra frågan om när det ofödda fostret eller barnet ska räknas som ett liv värt att skyddas. Rätten till liv är ju själva grunden för de mänskliga rättigheterna. I arbetet för jämställdhet i andra länder är också problematiken med flickaborter aktuell. har kommit med en resolution, 1829, om könsselektiva aborter. Där lyfts fram att diskriminering av kvinnor är så utbredd i världen att miljontals kvinnor, självvalt eller påtvingat, inte föder sina döttrar eftersom det skulle innebära en börda för familjen och samhället. Könsselektiva aborter lyfts fram som ett fenomen som har sina rötter i ett klimat av diskriminering av kvinnor som strider mot de värderingar av jämställdhet som råder i . Detta skapar också obalans i antalet flickar och pojkar i de länder där det är vanligt förekommande. uppmuntrar till olika åtgärder för att minska antalet flickaborter, bland annat genom att verka för ökad status hos kvinnor och inte uppmuntra abort på grund av kön annat än när det påverkar kvinnans hälsa. Jag anser att det övriga utskottet när man så tydligt vill verka för fria aborter i andra länder helt blundar för denna problematik. Man problematiserar inte kring detta. Vi får inte heller glömma att en abort alltid innebär en risk och en stor påfrestning för kvinnan och att det för många kvinnor inte alltid är den mest önskvärda lösningen. anser därför att det i arbetet för reproduktiv hälsa och rättigheter bör ligga större fokus på förebyggande arbete. Det kan bland annat ske genom stöd till dem som vill föda sitt barn men som kanske ser att omständigheterna är svåra. Detta kan göras för att minska antalet oönskade graviditeter och antalet aborter. Jag vill avsluta med att yrka bifall till reservationer nr 1 och 15. 46 HANS (V): I morse vaknade en miljard människor runt om på det här jordklotet och var hungriga. De kommer att gå och lägga sig och fortfarande vara hungriga. Så många har aldrig förr i mänsklighetens historia varit hungriga. 20 000 barn som är gamla kommer att dö. De kommer att dö på grund av undernäring, orent vatten och sjukdomar som vi skulle kunna bota. De kommer med andra ord att dö alldeles i onödan. Under de kommande kommer en kvinna att dö i samband med en graviditet. Hon kommer att förblöda efter ett missfall, efter en infektion som hon fick när hon gjorde en illegal abort eller i samband med en förlossning. Vår värld är varken rättvis eller jämställd. Det beror inte på att vi saknar resurser. Det beror inte på att vi är för många människor på den här planeten. Det beror inte heller på någon svårdefinierbar form av ondska. Världen ser ut som den gör därför att det finns de som tjänar på orättvisorna. Exemplen är tyvärr alltför många, men låt mig ta ett som kanske är närliggande för många av oss som bor här i . gjorde det svenska klädföretaget i vinst. betalade man i skatt i det land som är ett av de viktigaste länderna för Hennes & produktion av kläder. Är det då så förvånande att av barnen i är undernärda när Hennes & tidigare vd har en förmögenhet på ? Orättvisorna och den bristande jämställdheten har dessutom förstärkts genom klimatförändringarna. av koldioxidutsläppen har skett här i de industrialiserade länderna. Men det är jordens fattiga, och i synnerhet jordens fattiga kvinnor, som får betala priset för att jordens höginkomsttagare har levt på ett i grunden ohållbart sätt. Medan en svensk i genomsnitt släpper ut koldioxid ligger utsläppen per capita i en rad på runt . Att nord vägrar betala priset för de klimatförändringar man har skapat och för över kostnaderna på världens fattigaste bidrar till att fördjupa de redan stora klyftorna i världen. Det är ur detta perspektiv vi måste diskutera svenskt bistånd. Resurserna strömmar från syd till nord. De omfördelas från fattiga till rika och från kvinnor till män. Genom vårt bistånd kan vi bidra till att betala tillbaka lite av den skuld som vi har gemensamt till världens fattiga, hungriga och förtryckta. Men låt oss också vara ärliga. Bistånd kommer inte ensamt att kunna bygga en rättvis, jämställd eller ekologiskt hållbar värld. Utveckling och fattigdomsbekämpning kommer att kräva en rad åtgärder på en rad områden: massiva skuldavskrivningar, en klimatpolitik där de rika länderna och de multinationella företagen tar sitt ansvar, ett stärkt regelverk mot vapenhandel och en reformering av IMF och av . Det kommer att krävas tydligare globala regler för utländska investeringar och rättvisa handelsregler. I grunden krävs en ny ekonomisk ordning som tydligt omfördelar både makt och resurser från nord till syd, från rika till fattiga och från män till kvinnor. skäms inte för att vi gillar bistånd. Men vi förespråkar inte ett högt bistånd därför att det ska se vackert ut i olika budgettabeller. Vi gör det därför att vi vill att biståndet ska göra skillnad för vi vet att bistånd kan göra skillnad. Vi vill se ett högt bistånd av god kvalitet. har varit pådrivande för att ska uppnå målet att av bni ska avsättas för internationellt utvecklingssamarbete. Målet är formellt nått, mycket tack vare ett omfattande arbete och påtryckningsarbete av svenska frivilligorganisationer. är det att gå vidare. Behovet av bistånd har aldrig förr varit större i världen. Vi vill därför gå vidare nu och göra det så kallade enprocentsmålet till ett enprocentsgolv som utvecklingssamarbetet inte får understiga. är det såklart avgörande att vi driver på för att övriga länder i nord ska leva upp till sina åtaganden. Den ekonomiska kris som vi just nu ser i , och som vi har sett , har lett till att en rad av världens givarländer allt mindre lever upp till sina åtaganden då det gäller biståndet. På grund av ekonomiska problem har många minskat sina ambitioner när det gäller biståndsnivåer och biståndseffektivitet. EU-länderna, till exempel, har ensamma valt att ge mindre i bistånd än vad man hade lovat . Det är orimligt att världens fattiga, hungriga och förtryckta ska betala priset för EMU-samarbetets fiasko. Ett bistånd av hög kvalitet är också ett bistånd där varje krona går till bistånd och där varje krona bidrar till utveckling, jämställdhet och fattigdomsbekämpning. är det långt ifrån så. planerar den borgerliga regeringen ta från biståndsbudgeten av hela biståndsbudgeten för att finansiera flyktingmottagande i och studenter vid svenska högskolor men också svenska ambassader runt om i världen en hel del av dem i utvecklingsländer i nord. vill den borgerliga regeringen fortsätta pumpa in ännu mer pengar från biståndsbudgeten i hårt kritiserade och skandalkantade verksamhet. Exemplen är många på skandalerna i verksamhet. Låt mig ta ett exempel på hur det statliga riskkapitalbolaget har agerat. Man har investerat i företaget som utvinner och säljer fossilgas i . Det är ett företag som är registrerat i två skatteparadis, och , med motiveringen att det skulle vara skatteeffektivt. Denna skatteeffektivitet leder till att Panafrica Energy fört ut i obeskattade vinster genom skalbolag till skatteparadis. Hitintills har företaget undgått att betala i skatt i , vilket skulle kunna ha finansierat skolgång för 175 000 tanzaniska barn. Till denna verksamhet väljer den borgerliga regeringen att ge ytterligare 400 miljoner. En annan biståndspolitik är möjlig. Det är ingenting som säger att vi måste finansiera ambassaden i med svenskt bistånd. Det finns inte heller någonting som tvingar oss att pumpa in biståndsmedel i riskkapitalbolag med förkärlek för suspekta skatteparadis. I budget minskar vi avräkningarna, och vi säger nej till ytterligare kapitaltillskott till . Det ger oss möjlighet att satsa 2 miljarder mer än regeringen på sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Och håll i dig nu ! Om fick bestämma skulle det innebära att vi skulle införa en storsatsning på sexualupplysning, preventivmedel, mödravård, utbildning av barnmorskor och säkra och legala aborter. Och det behövs! dör 1 000 kvinnor för att de blivit gravida. av de här kvinnorna dör i utvecklingsländer. Bland flickor mellan är mödradödlighet den vanligaste dödsorsaken. Enligt , professor vid här i , dör fler kvinnor och spädbarn i samband med graviditeter än i aids, malaria och tuberkulos tillsammans, och då är inte graviditet ens en sjukdom. Orsaken är uppenbar. Kvinnor har fråntagits makten över sina egna kroppar, och världens makthavare väljer alltför ofta att prioritera helt andra saker än kvinnors liv och att bekämpa mödradödligheten. saknar 200 miljoner kvinnor tillgång till preventivmedel, och i 68 länder är abort förbjudet. Trots det har den borgerliga regeringen minskat biståndet. Ja, ni hörde rätt, man har minskat biståndet till just sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter med enligt en granskning av . Det är en utveckling som vill vända. föreslår vidare en satsning på klimatbistånd på . Satsningen ligger utöver den föreslagna biståndsramen och ska gå dels till att förebygga klimatförändringar i syd, dels till att motverka klimatförändringarnas konsekvenser. Medlen får inte användas till att finansiera egna åtaganden enligt Kyotoprotokollet. I ljuset av misslyckandet i kommer de här pengarna att behövas än mer. Det är oerhört viktigt att vi i detta läge låter enskilda länder gå före, för vi har inte råd att vänta. Eller rättare sagt: Världens fattiga, och i synnerhet världens fattiga kvinnor, har inte råd att vänta. Vi vet hur boskapsskötare och bönder i redan nu tvingas flytta från de byar där de bott i generationer därför att regnen har slutat komma och brunnarna har torkat ut. I ser vi hur risböndernas fält svämmas över av de stigande havsnivåerna. Längs och längs sluttningar ser bönderna sin åkerjord försvinna i störtfloder när glaciärerna smälter. Det här är en ny utmaning som mänskligheten står inför. Därför krävs det också nya resurser. Det räcker inte att göra som den borgerliga regeringen gör, nämligen att omfördela pengar inom ramen för den svenska biståndspolitiken. Det som den borgerliga regeringen därmed gör är en dubbel bestraffning av världens fattiga. Först drabbas världens fattiga av klimatförändringar som vi har skapat här i nord. Sedan ska världens fattiga betala priset för de klimatförändringar vi har skapat genom att vi omfördelar och tar pengar från avgörande satsningar som vi redan utlovat för att bekämpa mödradödligheten, för att fler barn ska få gå i skolan och för att bekämpa hungern. Det är en politik som aldrig kan ställa upp bakom. Därför föreslår vi också additionella klimatsatsningar utöver enprocentsmålet. Jag vill därmed yrka bifall till reservationer 6 och 11. Vi står självfallet bakom samtliga våra reservationer, men för att vinna tid väljer jag att bara lyfta upp dessa två. 47 (SD) replik: får vi höra att och vill satsa 2 miljarder på sexuell och reproduktiv hälsa. Jag har naturligtvis ingenting emot att man satsar på preventivmedel och förebyggande arbete. Men jag måste ändå säga att jag ställer mig kritisk till onyanserade sätt att försöka exportera svensk abortpolitik, vilket jag också framfört. talar om kvinnans rätt till sin egen kropp, och jag säger ja, kvinnan har rätt till sin egen kropp. Men jag skulle vilja fråga om han menar att abort till handlar om kvinnans kropp. Menar att abort ska kunna göras fram till födelseögonblicket? Annars innebär det en inskränkning av kvinnans rätt att bestämma över sin egen kropp. Även i finns det en gräns för när fostret eller det ofödda barnet ska anses ha skydd. Är det som ska bestämma var den gränsen ska gå i resten av världen? 48 HANS (V) replik: Tack för denna replik, ! Det gör att jag kan förtydliga vad anser om svensk abortpolitik och hur aborträtten ska värnas i världen. Jag får att prata om detta ämne som jag själv verkligen brinner för. Det här handlar inte om att ska exportera någon abortpolitik. Det handlar om att vi ska understödja kvinnors rättighet till sin egen kropp över hela jordklotet. Rätten till sin egen kropp, rätten till hälsa och rätten till liv är en grundläggande mänsklig rättighet som är universell. Den gäller för samtliga kvinnor på det här jordklotet. Oavsett om man är riksdagsledamot i riksdag eller om man är fattig kvinna på landsbygden i har man rätt till sin egen kropp och rätt att bestämma över den. Det är denna rättighet som kvinnor runt om på jordklotet också står upp och kämpar för. får det att låta som om vi försöker påtvinga kvinnor i syd rätten till sin egen kropp. Så är det inte. Jag har knappt besökt något land på det här jordklotet där jag inte också har träffat kvinnor. Jag har varit i , och södra och träffat kvinnor som själva stått upp och krävt rätten till sin egen kropp. Jag vill att ska vara en tydlig allierad till dessa kvinnor. Låt mig förtydliga en annan sak också, . Det kan vara bra att påminna om att under det anförande hade här i talarstolen dog det sju till åtta kvinnor, möjligtvis något fler, i samband med en graviditet. De dog någonstans på det här jordklotet i samband med ett missfall där de förblödde därför att de inte kunde få läkarvård, de dog i en illegal abort därför att det inte fanns möjlighet att få en legal abort, eller de dog i samband med en förlossning därför att det inte fanns en möjlighet att få läkarvård vid det tillfället. Sju, åtta eller kanske till och med nio kvinnor dog under anförande. Jag kan säga vad som inte dödade dem. Ingen av dem dog på grund på av att man infört legala aborter och gett kvinnor makten över sin egen kropp. 49 (SD) replik: Jag säger inte att abortfrågan är enkel och oproblematisk i andra länder. Jag blundar inte för problemen med illegala aborter. Jag inser liksom att det är djupt tragiskt att så många kvinnor dör i illegala aborter. Det är olyckligt att länder totalförbjuder abort. Men jag anser också att det är djupt olyckligt att och övriga i denna kammare totalt blundar för det ofödda barnet och det etiska dilemma som är inblandat i en abort. Man blundar totalt för den påfrestning som även en legal abort kan innebära för kvinnan och för problemen med könsselektiva aborter där flickor sorteras bort eftersom man i utskottets betänkande vill verka för just fria aborter. Det duger alltså inte ens med laglig abort inom vissa restriktioner. Jag vill fråga om han anser att det är rätt och rimligt att flickor ska sorteras bort från vårt samhälle för att man ser ned på kvinnor. Det grundar sig på en diskriminerande syn på kvinnor. Ställer sig bakom att antalet flickor på jorden ska minskas på grund av diskriminering? Man vill ju öka möjligheten till fria aborter ännu mer och kanske inte möjliggöra restriktioner när det gäller könsselektiva aborter. har också, genom en resolution, uppmanat till att vi ska sätta ned foten och göra någonting för att främja kvinnors rättigheter runt om i världen. 50 HANS (V) replik: Jag vill vara tydlig när det gäller könsselektiva aborter, som vi ser i vissa , till exempel i . Det synsätt som ligger till grund för de könsselektiva aborterna, den kvinnosyn där man värderar kvinnor lägre än män och flickor lägre än pojkar, är en människosyn som jag starkt tar avstånd ifrån. Som vänsterpartist tycker jag att det är helt avgörande att vi kämpar för att kvinnor och män ska värderas lika i varje enskilt land på hela jordklotet. Det gör vi genom en tydligt feministisk politik som bryter ned den maktordning som sänker kvinnors värde, en feministisk politik där kvinnor värderas lika högt som män. Jag kan inte på något sätt se att vi höjer kvinnors värde genom att inskränka deras rätt till sin egen kropp. Jag kan inte se att vi ökar jämställdheten i ett land som genom att vi inskränker aborträtten. frågar om detta inte är ett etiskt dilemma. var jag i där mödradödligheten är en av världens högsta. Var elfte kvinna kommer att dö i i samband med graviditet om inget radikalt händer. Det är bara att åka ut i en svensk skolklass och räkna hur många flickor i klassen som hade dött i samband med en graviditet om de hade varit födda i . Man talar om att sammanlagt 20 000 kvinnor dör i i samband med missfall, illegal abort eller förlossning. Jag ser inget som helst etiskt dilemma i att göra allt som går för att rädda livet på dessa kvinnor och ge dem makten och verktygen att bestämma över sin kropp och att bestämma om och när de vill bli gravida men också om och när de vill avsluta en graviditet. 51 (M): debatterar vi svensk utvecklingspolitik i den återkommande budgetdebatten om bistånd. Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag. Mycket som sägs och mycket i den svenska biståndspolitiken är sig likt från och , men självklart sker en kontinuerlig utveckling. Situationen i vår omvärld förändras , och till det måste politiken anpassa sig. har förändringarna i vår omvärld varit större , inte minst om man tar i beaktande allt det som skedde i norra och under den arabiska våren. Det kan konstateras att fortfarande har en mycket omfattande biståndsbudget på 35,8 miljarder, eller 35 800 miljoner, kronor. Det är en ökning med jämfört med förra årets budget. Även för biståndet är det viktigt med stabila statsfinanser och en sund ekonomisk politik på hemmaplan. Har vi ordning och reda i våra statsfinanser kan vi också satsa på biståndet. Här skiljer sig tydligt från många andra länder i vår omvärld. Med den starka ekonomi vi har i ökar vi det svenska biståndet när andra länder minskar sitt för att de står på ruinens brant, inte sällan på grund av en på hemmaplan oansvarigt förd politik. I tider av ekonomisk kris är det kanske som allra viktigast att satsa på en ansvarsfull, effektiv och kraftfull utvecklingspolitik. Det är också angeläget att säkerställa att biståndet ger resultat och att vi fortsätter med fattigdomsbekämpningen och arbetet för att uppnå FN:s millenniemål. Ja, , jag är moderat och tycker att fattigdomsbekämpning är bra. Alla allianspartier tycker att fattigdomsbekämpning är viktigt, och därför jobbar vi så bra tillsammans. deltog jag, som medlem i en svensk delegation, i det stora biståndseffektivitetstoppmötet i i . De för prioriterade frågorna om transparens, resultat och näringslivets roll i biståndet diskuterades och gavs stort utrymme. Även om slutdokumentet i alla delar inte gick lika långt som ville fanns många positiva inslag. Ett sådant var att ställde sig bakom principer för hur vi kan göra biståndet mer effektivt, transparent och resultatinriktat. Det är tre delar som velat fokusera på, så det var glädjande. Det är också bra att näringslivets roll i utvecklingspolitiken förtydligas och att det diskuteras hur de som aktörer på ett bättre sätt ska kunna involveras i vår utvecklingspolitik. Det är också viktigt att de står bakom och tar ansvar och jobbar för att på ett så transparent sätt som möjligt bedriva sin verksamhet. Att få i gång fungerande marknader, handel och entreprenörskap är viktigt och att få i gång jobbskapande är avgörande för att få en hållbar utveckling. Målet måste alltid vara att växla över från givare och mottagare i biståndssammanhang till partner i handel på mer lika villkor. Att såväl regeringar och parlament som näringsliv och civilsamhälle var närvarande i och att näringslivsfrågorna var i fokus var glädjande. Utan ett aktivt entreprenörskap och aktivt näringsliv är det svårt att få en långsiktigt hållbar utveckling. Bristande ledarskap, konflikter, korruption och brist på demokrati är faktorer som förhindrar ekonomisk och politisk utveckling.