prot · GY09115 · 2011-06-14 00:00:00 — Då är det väldigt väsentligt att pengarna används rätt och att det kan följas upp och utvärderas på ett sådant sätt att de kommer småbrukarna och framför allt kvinnorna till godo. Det handlar inte bara om att utveckla och utbilda inom odlingsmetoder. Det handlar också om att människor ska kunna påverka sin egen vardag, bistå med kunskap, se till att skapa en bra vattenförsörjning med mera. Det är lite oroande det som säger om Agra. Jag har inte alls expertkunskap om organisationen. Men jag blir ändå bekymrad om det stämmer att det är ett initiativ inte från utan från nordamerikanska stiftelser som i grunden kanske jag säger inte att det är så har andra avsikter än just främja småbrukarnas intressen. De kanske i första hand vill få in sina egna produkter för att kunna få en ny marknadsandel i exempelvis . Det vore väldigt bra om statsrådet nu gav en indikation till oss som har ställt dessa frågor inför nästa års budget. På vilket sätt kommer pengarna att användas? Kommer de till exempel att gå till de kvinnor som främst är småbrukare? Kommer de att kunna användas på ett bra sätt så att det hållbara och det ekologiska jordbruket premieras? 30 Statsrådet (M): Jag ska försöka att svara på alla frågor. Jag vill börja med att säga att jag absolut inte påstår att för sitt resonemang på lösa grunder. Den frågeställning som vi nu kommer att diskutera, och som också resulterat i fråga, är: Har Agra en dold agenda? Finns det för mycket intressen från multinationella företag som har en idé om att man ska använda genmodifiering på bredden och se till att på olika sätt skapa en global icke-konkurrensutsatt, icke-transparent av storföretagen illvilligt skött jordbruksutveckling? Det är inte med de ögonen som vi har gått in i Agra. Det är precis tvärtom. Det är ett intressant samarbete där Agra fokuserar på fattiga småjordbrukare, lokala resurserna och lokal kunskap, och det är särskilt kvinnorna som står i fokus för detta. Vi har också haft möten med Agra bland annat på . var också en representant för Agra av afrikanskt ursprung på plats och försökte öka intresset i för vad Agra gör för afrikanska småjordbrukare. Vi försöker med Agra se till att det blir ett minskat beroende av de multinationella storföretagens intressen i , expansionsplaner och så vidare för att se vad det finns för afrikanska förutsättningar och behov. Vi måste titta på de problem som råder med monokulturer, jordkvaliteter som utarmas och näringsinnehållet som är för lågt för att kunna se till att barnen överlever och fler ska kunna äta sig mätta. Vi måste titta på de lokala förutsättningarna och vara beredda att investera i växtförädling och med insatsmedel. Det gäller att se till de kan ha jordbruksmaskiner som gör att de kan minska vattenanvändningen. Det gäller att se till att de får ta del av kunskap, forskning och framsteg så att de har rätten att utveckla sitt eget jordbruk utifrån lokala förutsättningar. Det är därför som är så glad att vi tillsammans med innovativa idéer med pengar från andra organisationer inklusive en del biståndsgivare ser till att nu verkligen försöka lyfta fram behovet av en grön revolution i . Det är en av de många kanaler vi har valt. Jag svarade ärligt på frågan om huruvida vi har gjort en konsekvensanalys vad gäller miljöaspekterna och de sociala aspekterna med att stötta Agra. Jag svarade: Nej, vi har inte gjort det. Men i och med interpellationen får vi nu en anledning att titta på detta. Det betyder inte att vi inte vet vad Agra gör och att vi inte vet att detta är väl använda pengar. De gör just det som har bestämt sig för inom ramen för vårt ökade engagemang för att få i gång produktiviteten i det afrikanska jordbruket. Detta har två skäl. Det första är att försöka minska svälten och hungern i världen, framför allt i , och möta de ökande behov som en växande befolkning kommer att ha med urbanisering, som jag sade, och med bristande vatten- och markutrymme. Det andra är att vi ser att detta är ett sätt att få i gång den ekonomiska sektorn i många länder. Vi kan inte förvägra afrikanerna att nu utveckla sitt jordbruk på egna meriter. Kan vi nu bidra med bistånd? Kan vi bidra med kunskap? Kan vi bidra med ökat intresse och en samlad politik för global utveckling med ökat marknadsinträde och annat? Ja, det är just det vi gör. Jag ska försöka hinna svara på frågan om satsningen på . Den ska ses i ett sammanhang. Det är en särskild satsning. Därutöver stöttar vi , Afrikanska , och . Det finns en mängd organisationer som ägnar sig just åt jordbruksutveckling. Agra är en liten del av detta. Jag avser att återkomma till de , för det handlar mycket om att göra riktade insatser där vi ser att det behövs kunskap. Vi ska försöka lyfta fram en del frågor. Det handlar framför allt om det som vi har gjort med Agra inom ramen för förra årets särskilda satsning: Vi måste lyfta det afrikanska jordbruket och se till att det ägarskap och det engagemang som finns i dessa 13 inte bara blir bättre lyssnat på utan också mer tillgodosett utifrån de lokala förutsättningarna. Här tycker vi att Agra har varit en intressant kanal och en bra samarbetspartner som ökar kvaliteten och som definitivt är transparent med vilka som sitter i styrelsen, hur resultaten ser ut och vart pengarna går. 31 (V): Jag skickar tillbaka ytterligare en fråga till som jag inte tyckte att jag fick svar på. Det gäller frågan om GMO. Agra säger att man inte stöder GMO på något vis, men man utesluter inte att man kan göra det . Med en sådan formulering tycker jag att man öppnar ganska tydligt för en GMO-satsning i . Jag vill veta vad den svenska hållningen är. Tycker man att det är helt okontroversiellt, eller tycker man att detta är något som man ska se mer kritiskt på? Jag tror att denna debatt lite grann har lärt oss att det grovt sett finns två sätt att se på livsmedelsproduktion i världen. Det blir förstås generaliserande. Å ena sidan kan man tycka att det behövs en ny grön revolution, mer insatsvaror, kanske GMO, mer konstgödsel, mer kemikalier i jordbruket och så vidare. Å andra sidan kan man dra den slutsats som man har gjort i en av de mest omfattande analyser av livsmedelsproduktionen i världen. Jag talar då om at a Crossroads, som kom . Där drar man bland annat slutsatsen att det som bönder i utvecklingsländerna behöver är ett ekologiskt, småskaligt jordbruk. Anledningen till att man drog denna slutsats tror jag är att det ska vara småskaligt eftersom bönderna då har kontrollen själva. Detta kommer aldrig att bli några multinationella företag, utan de kommer att producera för sig själva och för sin marknad i närområdet. Det ska vara ekologiskt till största delen därför att jordbruket i den rika världen har gjort sig beroende av import av fossil energi. Det håller inte i längden att vi fortsätter importera fossil energi. Det håller inte heller i längden att vi har så mycket insatsvaror som vi har. Framtiden ligger i det småskaliga ekologiska jordbruket, och det är tyvärr inte den väg som Agra stakar ut. Agra står för en helt annan utvecklingsmodell. Det är därför jag tycker att det är så viktigt att problematisera frågan. 32 Statsrådet (M): Tack för interpellationen! Jag är säker på att vi kommer att få återkomma i debatten, för den är superviktig. Det jag alltid upprepar är detta: Jag tycker inte att utvecklingsländerna ska upprepa våra misstag. Vi måste erkänna att den kemikalieanvändning vi har, den övergödning vi har på grund av en felaktig koncentration av hur jordbruket bedrivs i delar av och vårt stora beroende av olja i insatsvaror för att driva ett ekonomiskt hållbar jordbruk i inte kan kopieras. Det vore illa för . Men det är lika illa att låsa fast 800 miljoner människor i hunger, svält, umbäranden och undernäring som gör att de inte kan klara ett liv framöver. Vi måste nu se till att investera i insatsvaror och även få fram produkter som har ett högre näringsinnehåll och som kan mätta fler. Vi ska ta bättre vara på de begränsade vattenresurser som finns och ta bättre ansvar för marken i . Här tycker jag att vi har ett bra samtal med Agra, och jag känner inte igen beskrivningen av Agra. Det är just detta jag tycker att de hjälper oss med. Hur kan vi hitta den afrikanska vägen för att lösa problem utan att upprepa misstag? Hur kan lära sig av det som har gjort starkt? Kan det finnas mer av kooperation? Hur skapar vi möjlighet för lokala marknader? Och hur ser vi till att vi är innovativa och verkligen adresserar problemen? Om vi bara talar om småskaligt och ekologiskt svarar vi inte heller upp mot de behov som undernärda barn har och som kvinnor ibland har när de inte får tillgång till makt, medel och ekonomi att kunna driva det ekologiska på ett bra sätt. Vi måste se till att vi nu hittar ett afrikanskt sätt att både häva fattigdomen, undernäringen och svälten och se till att vi får fart på det afrikanska jordbruket. Då behövs en hel del av nytt tänkande, och jag tycker att Agra står för detta. Jag har därför också delat Agras uppfattning, vilket vi nog får nya interpellationer om. Om man i detta läge utesluter modern växtförädling och inte ser till att vi får högre avkastning och mer näringsinnehåll i de produkter som tas fram och säger nej till allt detta blir det svårt att svara på frågan om hur vi ska kunna mätta allt fler hungriga afrikaner. De har rätt inte bara till mat utan också till en framtid. Det är därför vi kommer att fortsätta att arbeta med Agra. Jag är också tacksam för den granskning som utför på området. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2010/11:354 om demokratiska värderingar i Försvarsmakten 33 Försvarsminister (M): har frågat mig om det är mitt ställningstagande att personer kan lagföras för att de sympatiserar med organisationer trots att de inte gör sig skyldiga till en brottslig handling samt vilka åtgärder jag avser att vidta för att inom försvaret sprida kunskap om grundläggande demokratiska värderingar som till exempel tankefrihet och yttrandefrihet. Terrorism är i många delar av världen ett allvarligt hot mot demokrati, mänskliga fri- och rättigheter och mot ekonomisk och social utveckling. Eftersom terrorism är internationell till sin karaktär kan den bara motverkas genom gränsöverskridande samarbete och gemensamt ansvarstagande mellan länder. har en särskild lag om straff för terroristbrott som bygger på ett EU-rambeslut om bekämpande av terrorism. Brott som till exempel mord, sabotage och kapning är i vissa fall straffbara som terroristbrott beroende på gärningsmannens avsikter med brottet och vilken skada det kan leda till. Den som begår försök, förberedelse eller stämpling till terroristbrott eller underlåter att avslöja ett sådant brott kan också ställas till ansvar. Det finns också en lag om straff för finansiering av bland annat terroristbrott. Så sent som infördes vidare en ny lagstiftning som innebär att ytterligare åtgärder kan vidtas för att förebygga bland annat terroristbrott. Enligt den lagen är offentlig uppmaning, rekrytering och utbildning avseende bland annat terroristbrott straffbart. Även denna reglering bygger på ett EU-rambeslut. För att en person ska kunna dömas till ansvar krävs att han eller hon har utfört en aktiv handling, till exempel kommit överens med någon om att begå ett brott. Det är alltså inte fråga om att allmänt ingripa mot en enskilds frihet att hysa åsikter eller friheten att uttrycka åsikter och tankar. Eftersom föreningsfriheten är en grundlagsskyddad rättighet i är det också en grundläggande princip att blotta medlemskapet i en organisation inte är kriminaliserat utan att det för straffansvar krävs att en person på något sätt aktivt har bidragit till organisationens brottsliga verksamhet. Huruvida ett brott har begåtts i det enskilda fallet är upp till de rättsvårdande myndigheterna att avgöra. Försvarsmakten arbetar löpande med ett omfattande värdegrundsarbete som omfattar all personal. ÖB har beslutat om interna styrdokument som reglerar värdegrund och uppförandekoder. Jag har fullt förtroende för Försvarsmaktens arbete i detta avseende. 34 (V): Jag ska tacka för svaret. Som alltid när jag får ett svar på en interpellation känns det som att jag har fått ett mallsvar. Man följer en mall för svaret. Det är lite synd eftersom det här är en viktig fråga. I min interpellation refererar jag till , insatschef i Försvarsmakten, och hans uttalande efter att dödades. Det är inte bara uttalandet som känns oroväckande utan det finns flera saker i utvecklingen som är oroväckande. Ända sedan terroristdådet i har utvecklingen blivit så att många oskyldiga drabbats av den tidvisa hysteri som terroristbekämpningen har framkallat. var ingen ängel. Han var en terrorist som vi inte behöver sörja. Det finns inget som rättfärdigar vad han har gjort eller står för. Men det finns skäl att fundera på det sätt som situationen hanterades. Det är i det ljuset som uttalandet från finns med. Om ska betecknas som en rättsstat det vill vi göra i , och det vill man i också måste vi framför allt visa det i praktisk handling. Vi kan inte tillåta oss att göra saker utanför lagen. Det är det som är utmärkande för det vi vill kalla ett civiliserat samhälle. Det vill vi vara med i. Just det sättet att svepande beteckna alla som är med i en organisation, kan tänkas ha något att göra med eller ett samröre med organisationer för terrorister kan vara förödande i debatten. Det är därför jag tycker att det är oroande med uttalande. Ett exempel på det som kan hända är vad som hände på Guantánamobasen i regi. Det finns bevis på att många helt oskyldiga personer spärrades in för att de på något sätt haft samröre med organisationer eller andra personer som kunde tänkas stödja något slags presumtiv terrorism. De flesta var från eller , men det fanns även andra bland annat en svensk medborgare som sedan visade sig vara helt oskyldig. Många organisationer finns också med, som egentligen var seriösa i sitt stöd till den demokratiska utvecklingen i olika delar av världen men som helt felaktigt stämplades som terroristorganisationer. I det ljuset ska vi se dessa uttalanden som kopplar ihop det som sägs av företrädare för Försvarsmakten och av oss politiska företrädare med terrorism som företeelse. Det får inte råda något tvivel om att vi arbetar utifrån vad människor gör när det gäller brottslighet, däribland terrorism, inte om de är medlemmar i vissa organisationer eller uttrycker åsikter som på något sätt kan vara misshagliga. Terrorism bygger på skräck och rädsla. Det finns ett antal brott som har begåtts av terrorister enskilda och organisationer. Men finns fler exempel på stater som begår statsterrorism, det vill säga man bygger sin maktutövning på skräck och rädsla. Konflikter hanteras utifrån skrämsel och rädsla. Det kan inte tillåtas att vi tänjer på begreppen oavsett vem eller vilka som begår brott. finns en situation med främlingsfientliga organisationer som utnyttjar den beröringsskräck som finns för terrorism, inte minst mot islam och muslimer. Av den anledningen är det viktigt hur vi och våra företrädare uttrycker oss i debatten. Det ska vara ett klart uttalat brott som ska lagföras när vi vet vem som utfört brottet, och det är inte acceptabelt att lagföra människor på grund av vad de uttrycker eller om de tillhör en viss organisation. Jag menar att, som ibland sker, uttrycka att alla som har något med extrema organisationer att göra ska lagföras är ett direkt farligt sätt att arbeta på eller uttrycka sig på därav min fråga och interpellationen. 35 HANS (M): Jag tror att jag förstår vad vill få sagt med sin interpellation. Däremot måste jag, fru talman, säga att det är ett sällsynt dåligt exempel han har valt genom att bygga interpellationstexten på det som hände . Få personer har väl skrivit in sig så i historien som just varande företrädare för internationell terrorism som dödar, lemlästar och slår mot oskyldiga, kvinnor och barn. Där kan jag hålla med om att det finns all anledning att fundera och reflektera i enlighet med linjer, men det är inte riktigt vad den grundläggande interpellationen handlar om. Jag har tre synpunkter. För det första har vi yttrandefriheten. Som gammal tidningsman menar jag att yttrandefriheten och meddelarfriheten även gäller militärer. Jag kan inte helt klarlägga hur har uttalat sig, som privatperson eller insatschef. Däremot är det vanskligt att från talarstolen i riksdag börja ifrågasätta eller ens antyda det olämpliga i att uttala sig. tror jag inte att , som jag känner som en stor och stark gosse, skräms av att föras fram i en interpellation, men det kan finnas andra i sammanhanget som kan tycka att det är obehagligt att en sådan diskussion förs. För det andra finns uttalandet i sak som hänvisar till: Lagföring av alla som står för de extrema organisationerna är långsiktigt positiv. Det visar att det inte finns någon väg att komma undan. Det tycker jag i grunden är bra. Det är bra att terrorister som vet att det alltid finns en rättvisa som når fram. Det är bra att har fångats in och förts till . Det är bra att den förre kommunistledaren också hamnade i . Allt detta är bra. Det är därför vi är engagerade i olika former av internationella aktioner mot internationell terrorism i form av och talibaner. För det tredje handlar interpellationen det utvecklar i sin argumentering huvudsakligen om . första fråga är om det är försvarsministerns ställningstagande att personer kan lagföras för att de sympatiserar med organisationer trots att de inte gör sig skyldiga till en brottslig handling. Där måste vi vara fullständigt glasklara, nämligen att och på alla sätt har gjort sig skyldiga till fruktansvärda handlingar. Dessutom ska vi vara medvetna om att det våld som och talibaner utför i en del länder som och riktar sig huvudsakligen mot muslimer. Om man vill vara vän och försvarare av muslimer, vilket jag tolkar , finns det all anledning att brännmärka just den typen av terroriströrelser, som visserligen ställer till med problem och svårigheter i länder som och i men som våldför sig på sina egna nationer som och . Det kan inte råda något som helst tvivel om att just en person som är en direkt symbol och företrädare för ett av de värsta terroristnätverken vi har upplevt . 36 Försvarsminister (M): Låt mig först konstatera att svar på interpellantens två frågor har lämnats, och jag noterar att han inte berörde dem alls i sitt inlägg. Jag vill också, fru talman, tillstå att jag blev lätt fundersam när jag läste interpellationen av . Efter att ha hört hans inlägg blir jag mer än fundersam och snarare avvisande till hans resonemang. Om jag hade varit hade jag varit direkt fundersam över Björlunds argumentation. Vad säger i sitt inlägg? Jo, att det är en oroväckande utveckling där oskyldiga drabbas som präglas av hysteri. Han skrev en interpellation som handlar om , den mest profilerade terroristledaren världen kanske har sett, direkt ansvarig för ett mycket stort antal människors död. Björlund säger att vi inte ska göra saker utanför lagen, vi ska inte svepande beteckna alla som är med i en organisation som terrorister. Sedan väcker han en interpellation som handlar om inte den som i allmänhet är med utan om den som är hjärnan, ledaren och finansiären bakom tusentals människors död. Han talar inte om organisationer i allmänhet utan om , en av de värre terroristorganisationer världen har sett. Jag noterade, fru talman, ingenting i det sade i sitt inlägg som har direkt koppling till hans interpellation. Här talas det om statsterrorism i en interpellation som handlar om en ledande terroristorganisations ledare. Han talar om beröringsskräck inför islam som absolut är ett samhällsproblem, men det är ett mycket underligt sammanhang att föra upp det i när vi samlas för att diskutera terrorism. Det är uppenbart att har utfört en rad attacker mot civila och militära mål över hela världen. Terrordåden i och dödade tusentals och motiverade inte bara utan även de ca 50 länder som finns i fortsatt, eftersom där hade upplåtit landet som träningsbas för terrorister och förberedelser för terrordåd, ett nätverk som också hade förgreningar in i . Jag svarade entydigt på det som var interpellationens frågor: har en särskild lag om straff för terroristbrott som bygger på ett EU-rambeslut Brott som till exempel mord, sabotage och kapning är i vissa fall straffbara som terroristbrott. Det kom också en ny lagstiftning som innebär att ytterligare åtgärder kan vidtas för att förebygga bland annat terroristbrott. Det innebär till exempel att offentlig uppmaning, rekrytering och utbildning avseende bland annat terroristbrott är straffbara. För att en person ska kunna dömas till ansvar krävs det inte att man i allmänhet är sympatisör utan att man utfört en aktiv handling, som till exempel kommit överens med någon annan att begå ett brott. Det är alltså inte fråga om att i allmänhet ingripa mot en enskild persons frihet att hysa åsikter eller att uttrycka åsikter och tankar. Föreningsfriheten är grundlagsskyddad i , och det är inte straffbart att sympatisera med någons idéer. Men att aktivt bidra till en organisations brottsliga verksamhet, till exempel att leda och utföra terroristhandlingar, är i högsta grad straffbart. Huruvida ett brott har begåtts i varje enskilt fall är det de rättsvårdande myndigheterna som avgör. Men det interpellationen handlar om är terrornätverkets skapare, ledare, inspiratör och möjligen också finansiär, och då blir de kopplingar till en rad andra intressanta frågor i andra sammanhang som Björlund gör mycket svåra att förstå, fru talman. 37 (V): Det är spännande att höra de resonemang som förs av försvarsministern och . Jag vill påstå att det som jag skriver i min interpellation har en utgångspunkt i insatschef uttalande, för det är det som sammanfattar hur vi uttrycker oss när det gäller bilden av vad terrorism är. Jag menar att det som är så farligt är om man inte uttrycker sig på rätt sätt. Jag har ingen som helst anledning att lägga munkavle på , men jag har anledning att sätta fokus på vad han säger och på vilket sätt han säger det. Terrorismen är inte så enkelspårig som en del vill göra gällande. Jag sade i mitt anförande att jag inte har någon som helst anledning att stödja , och min interpellation handlar inte om det det ser man om man läser den ordentligt och vill läsa den på rätt sätt. Det handlar om hur vi betecknar terrorism och vad terrorism är. är utan tvekan en terrorist, och som sådan ska han lagföras och tas om hand självklart. Jag säger inget annat. Det jag menar är att om vi ska ha något slags nyanserad debatt om terrorism och vad det är måste vi ta med andra delar också. Utgångspunkten är självklart uttalande, för det är signifikativt. Om vi inte är noga med att använda ord och uttryck på rätt sätt och se på saker på rätt sätt uttrycker vi oss svepande så att det helt och hållet gynnar just terrorister. Talibaner får kött på benen för att kunna rekrytera fler talibaner i bara därför att man går in och bombar sönder en massa byar utan att ha rätt syn på vad som händer. Att talibanerna har förstört väldigt mycket i är det ingen tvekan om. Och det finns inget försvar för det som görs av talibanerna. Det är jag noga med att påpeka, så att ingen kommer tillbaka och säger någonting om det. Jag har ingen som helst anledning att stödja al-Qaida-verksamhet eller någonting sådant. Men det är om man utifrån det gör saker som inte tillhör rättsstaten som vi måste diskutera det. Vad är det vi gör? Vad är det som görs i världen för att få rätsida på terrorismen? Om man svepande betecknar alla som tillhör organisationer i som terrorister, vilket faktiskt gör som företrädare för Försvarsmakten, som företrädare för , gör man fel. Man borde kunna uttrycka sig mycket mer konsekvent att det här är det vi gör mot brottslingar och terrorister som gör saker. Jag tar de här exemplen på det som har hänt utanför, typ , eller organisationer som har stämplats som terrorister därför att det är den utveckling vi kan få om vi inte uttrycker oss på rätt sätt.