prot · GY09113 · 2011-06-10 00:00:00 — Dessa verktyg består av medel för projekt- eller företagsstöd i syfte att stärka utvecklings- och konkurrenskraften i regionen. omfattas av det regionala strukturfondsprogrammet . Dessutom finns och Norrlandsfonden, aktörer som bland annat erbjuder finansieringslösningar för företag i . Under den förra mandatperioden vidtog regeringen drygt 172 insatser för att främja jobb och företagsamhet i hela landet. Dessa insatser gör det enklare och billigare att anställa, mer lönsamt att starta och driva företag och bidrar till att den administrativa bördan för företagare minskar. Regeringen fortsätter att vara aktiv, och just nu arbetar regeringen med flera förslag för att fortsätta att förbättra skattesystemet för företagen. Under finanskrisen tillsatte regeringen samordnare i alla län som dels rapporterade direkt till regeringen om läget i länet, dels samordnade insatser för att möta utvecklingen. Samordnarna lämnade även förslag som behandlades av regeringen. Resultatet blev bland annat ytterligare insatser för unga arbetslösa, en förstärkning på yrkesutbildningsområdet utanför högskolan liksom förstärkt utlåning med till små och medelstora företag genom . Dessa satsningar kom även till del. Som exempel ledde de extra resurserna till till att utlåningen till små och medelstora företag i blev , en ökning jämfört med året innan. är ett av de län som drabbades hårdast av varsel och uppsägningar under krisen, och jag har tillsammans med mina medarbetare följt utvecklingen på nära håll i samarbete och konstruktiv dialog med företrädare för länet. Den processen har stärkt mig i min övertygelse om att tillväxt byggs underifrån. Den nationella nivån ger grundläggande förutsättningar för att man lokalt och regionalt kan utveckla sin region efter egna prioriteringar. Detta är det bästa sättet att stödja såväl som andra delar av landet. Jag kan konstatera att även om det finns utmaningar kvar finns det också positiva signaler om utvecklingen i länet. Antalet varslade personer i länet var på den lägsta nivån , och antalet nya företag i länet har ökat med till jämfört med . 60 (S): Jag tackar för svaret. Det har varit en väldigt tung period i kommun och den delen av , men även på andra ställen, sedan tillträdde. Det är ingenting som jag lastar ministern för, utan det är den verkligheten som vi har och som måste hanteras. Först lade ned massatillverkningen i lilla . Det var väldigt många arbetstillfällen som försvann. Det ledde till arbetslöshet i den regionen. Sedan meddelande att 1 100 jobb i skulle försvinna. har meddelat att man tänker lägga ned sågverket i . Det ska vara avvecklat . Det betyder att det totalt sett är 150 arbetstillfällen som försvinner. Sammantaget är det väldigt många arbetstillfällen som har försvunnit på en ganska begränsad geografisk yta. Det är därför jag har skrivit den här interpellationen. Vi har interpellerat och diskuterat nedläggelser förut. Det är därför jag undrar vad regeringen och speciellt ansvarig minister gör för att utveckla de industrijobb som är kvar i . är ett län och en region som är mycket beroende av sina basindustrier. Det är väldigt duktiga basindustrier med hög kompetens, hög produktivitet och hög teknikutveckling med många mindre tillverkningsföretag runt omkring. Svaret jag får är som vanligt, höll jag på att säga, när man får svar av allmänt hållet. Man kan nästan känna att svaret, också utifrån de tidigare interpellationer som svarat på , är ett steg tillbaka från politiken. Det är mer fråga om marknadslösningar. Lösningarna kommer lokalt, säger statsrådet, och det stämmer. Här ska ges en eloge till de styrande i kommun som dragit, och drar, ett stort lass vad gäller dessa svåra frågor. Kommunen har ställt upp på ett föredömligt sätt. Frågan är vad staten och ansvarig minister tänker göra. Jag tycker inte att det räcker med att säga att man har sänkt en del skatter och gjort det billigare att anställa. Det handlar väldigt mycket om infrastruktur, om kommunikationer, men lika viktigt om inte viktare är utbildning. Det handlar även om hur man kan tillförsäkra sig en stadig, stabil och mycket högkvalificerad kompetensförsörjning för framtiden. Ministern skriver i svaret att regeringen gjort 172 insatser för att främja jobb och företagsamhet. Det kan väl vara bra. Det kan vara 413 insatser, herr talman, men frågan är om det är de rätta insatserna som gjorts. Frågan är också vilket besked ministern kan ge till de 150 i som får gå. Vi hörde tidigare att varit i och på andra ställen i ; hon reser och far. Vad jag vet har dock ännu inte besökt , trots ihärdiga uppvaktningar om det. 61 Närings- och energiminister (C): Man kan säga att Socialdemokraterna och och regeringen har olika perspektiv. Som sades i den tidigare debatten tilltror vi den lokala och regionala nivån förmågan att använda de egna resurserna för att skapa tillväxt. Staten ska finnas där som support, som stöd. Det vi gjorde när det gällde varselsamordnarna var att vi utsåg regionala representanter i varje län. fanns också med. , som är landshövding, gjorde ett fantastiskt jobb som blev en modell för övriga i hur det skulle gå till när vi jobbade med tillväxten och mötte finans- och varselkrisen. Regeringen fanns med som support. Vi gav extra pengar till och till utbildning, gick in med stora satsningar på infrastruktur, såg till att Arbetsförmedlingen hade resurser. Statens fanns alltså med som en garant för att den lokala och regionala nivån skulle ha resurser. Det och ofta återkommer till är: Var är paketet? Var är julklappen som vi får öppna? Varje gång blir det braskande rubriker i tidningarna, men utvärderingarna visar att det inte ger de nödvändiga resultaten. har tittat på hur har hanterat krisen. Varselsamordningen lyfts fram som en av nyckelfaktorerna för att klarat sig bra i krisen. Den statliga nivån samverkar med den lokala och regionala nivån och ger verktyg till dem för att de ska kunna möta varslen. När man kommer utifrån och tittar på vad vi har gjort det kanske man borde göra mer ser man att det är ett verksamt sätt. Jag beklagar verkligen det som har hänt i , och jag förstår hur jobbigt det är för de anställda; jag såg inslag om det på tv för inte så länge sedan. Det är klart att det är oerhört jobbigt med en strukturomvandling, för det är vad det är fråga om. Vi ska möta det med att ge de människor som blir arbetslösa verktyg att skapa sig nya liv. Vi måste se till att nya företag växer fram och att fler företag vill anställa. Vi behöver möta det med utbildning och insatser så att människor kan bli anställningsbara på andra ställen eller kan starta egna företag. Det är bara så vi skapar långsiktighet i detta. Jag tror verkligen att det finns en ideologisk skillnad. Jag är decentralist. Jag tror på den lokala och regionala nivån. Han vill styra uppifrån. Han vill att staten ska vara inne och peta i precis allting och har inte tilltro till den lokala och regionala nivån. Det är två olika perspektiv. Jag kommer, som sagt, att fortsätta med det ännu mer efter att vi har gått igenom varselkrisen. Man kan ställa sig frågan om insatserna är de rätta. Ja, siffrorna pekar åtminstone på det. må göra sig lustig över 172 insatser, men den generella politiken med skattesänkningar, regelförenklingar, konkurrensutsättning, utbildning, infrastruktur, satsningar på finansiering och allt sådant har gett resultat. Det är det viktiga. Vi fortsätter med insatserna. Alla har inte jobb , framför allt inte i . Så länge massor av människor går arbetslösa kommer vi att fortsätta med insatserna för att stärka företagsklimatet. Det är det enda som kan ge tillväxt framöver. Så här långt visar det sig att vår politik har gett de långsiktiga resultaten. Det är fler sysselsatta än när vi tillträdde 2006, trots att vi haft finanskris. Jag tror inte att det finns många andra länder som kan visa på samma sak. 62 (S): Det känns nästan som att det krävs en tempohöjning här. När jag talade med , som är klubbordförande på sågen, frågade han vad som händer med dem . Det resultat som pekar på är att det går bra nu när ekonomin vänder. Det är jättebra att jobben växer till, men vad händer med de långtidsarbetslösa? Vad händer med dem som hamnar i fas 3? Vi har en tillströmning i fas 3 där långtidsarbetslösa blir inlåsta. De får inte möjlighet till utbildning. De får ingen lön. Tvärtom är det anordnaren som får lön. Här har en ny marknad vuxit upp med oseriösa så kallade anordnare. Det är ett resultat av regeringens politik. Vad de behöver i är naturligtvis hjälp med samordningen för att hitta nya investeringar, nya företag. När samma sak hände vid pappersbruket i ställde jag krav på att man skulle utse en regeringsrepresentant, en samordnare. Så skedde , och de blev också fler på grund av den industrikris som kom. Så vad är alternativet? Är det att säga att man gett dem som blir arbetslösa verktyg? Vilka verktyg är det? Är det insatserna i fas 1 och 2 inom arbetsmarknadspolitiken? Statens eget utredningsinstitut och forskningen dömer ju ut det eftersom aktivitetsnivån är alldeles för låg. Eller tänker på att det nu sker en bred satsning på vuxenutbildning? Varför tar hon då bort pengarna som finns ? Det är den frågan kommun också ställer. Den satsningen försvinner nämligen. Sedan har vi frågan om över huvud taget är intresserad av företagen och företagens agerande i sådana här situationer. Om Stora säger att de inte har pengar till omställning, har någon synpunkt på det? Har näringsministern någon idé beträffande detta? Jag hävdar att är det mest marknadsorienterade statsrådet i regeringen. Jag hävdar att lägger ut åtgärderna på marknaden, att det är marknaden som ska ordna det hela. Inte undra på, herr talman, att det mumlas och humlas i buskarna i centerbygderna i . Den politik som företräder är enbart på marknadens villkor. Regeringen säger: Låt det växa fram nya företag. Vi sänker skatterna och då kommer det säkert nya företag. Det finns naturligtvis gemensamma saker man kan göra. Är det då inte bättre att försöka göra gemensamma investeringar och använda våra gemensamma pengar på ett klokt sätt för att underlätta för regioner och bygder och ge framtidshopp? Varför ska överge ? Hon säger att det ordnar sig ändå. vänder ekonomin och det går bra för , vilket alla är glada för, men det kommer dagar när ekonomin går ned igen. Vad säger då? Blir det ännu fler marknadslösningar? Blir det ännu mer av lämna politiken och sätt den på läktaren, ett uttryck som hon använde i en tidigare interpellationsdebatt? Och hur var det egentligen med de resurser som samordnarna fick? Vad skulle de göra? Jag har talat med samordnare som sagt att det inte var mycket de kunde göra. De kunde träffas runt ett frukostbord och försöka resonera tillsammans. Jättebra, men nog kunde staten ha gjort mer? Det här är en jätteviktig fråga för , . 63 Närings- och energiminister (C): Det är rätt viktigt att diskutera perspektiven. Att landar i fas 3 när vi pratar om känns lite långsökt. Men det är ofta så att Socialdemokraterna när vi ska diskutera framtida tillväxtpolitik hamnar i arbetsmarknadsåtgärder. Det är där ni landar. Jag menar att tillväxtpolitik handlar om att skapa rätt förutsättningar för tillväxt i hela landet. Då säger att jag är marknadsliberal. Nej, det är jag inte alls. Jag är socialliberal. Det måste finnas ett samspel mellan vad politiken gör och vad marknaden gör. Men jag är noga med att skilja på vad politiken gör och vad marknaden gör. Den här regeringen har investerat mer i infrastruktur än någon annan regering tidigare. tillhör ett parti som lämnade över minus 100 miljarder för infrastrukturen när vi fick ta över ansvaret. Vi satsar på utbildning, forskning och innovation. Vi har höjt anslagen med för att stärka konkurrenskraften i . Vi har sänkt skatterna med för företagen för att de ska ha råd att investera och skapa nya jobb när gamla försvinner. Vi har gett instrument till . Jag har påpekat i mitt interpellationssvar att de ökade resurserna till har gett en ökning också i . De generella politiska åtgärderna, som är politikens verktyg, ska genomföras i hela , inklusive . Det ska finnas lokala verktyg och lokala instrument för de människor som blir arbetslösa. Arbetsförmedlingen ska finnas där. ska finnas där. Vi ska jobba med strukturfondsprogrammen, så att vi kan använda dem för framtida investeringar, för man måste ge hopp till människor. säger att vi ska styra det här från regeringen. Nej, regeringen ska ge verktyg till den lokala och regionala nivån, för vi har tilltro till dem. Jag vill återigen säga att det arbetssätt som vi jobbade med under krisen kommer att fortsätta att vara vår strategi framöver, att koordinera insatserna nationellt men ge förstärkningar ut till den lokala och regionala nivån. Mycket av det som händer nu när det gäller tillväxten i ekonomin är att det växer till många nya jobb. Trots att vi har haft finanskris har vi över 140 000 fler sysselsatta än vi hade 2006. Det är en positiv sak. Jag håller med om att alla de som har stått utanför arbetsmarknaden väldigt länge måste få hjälp att komma tillbaka. Det är därför regeringen också gör olika insatser i form av utbildning och arbetsmarknadsåtgärder för de här grupperna. Jag tycker att har fungerat väldigt väl. Vi har haft ett nära samarbete. De insatser som görs, framför allt på innovationsområdet, med stöd av pengar från sammanhållningspolitiken är väldigt spännande. Jag tror att , som har haft en stark industriell tradition, också har en väldigt stark kunskap som går att använda i en sådan här strukturomvandling. Vi ger stöd till den sortens utveckling. Men återigen: Svaret på vad som ska hända i och hur man ska vända utvecklingen finns i . Regeringen ska ge stöd, support, verktyg och investeringar så att det är möjligt att genomföra. Gör man det runt om i hela landet i alla våra regioner kommer det att bli ett starkt som växer fram. Skillnaden mellan Socialdemokraterna och är att ni vill bygga det här uppifrån, medan vi vill bygga det underifrån. 64 (S): Det var som tog upp det här med att ge dem verktyg när de blir arbetslösa. Vi ser en stark tillströmning till fas 3 när de blir inlåsta. Det är det vi ser. Det är väl inget verktyg? Man har alldeles för lite utbildningsinsatser inom både fas 1 och 2. Det är konstaterat, så hävda inte att regeringen har satt dit verktyg för att klara det här! Branschforskningsprogrammen var oerhört viktiga för oss i . Vi hade dem på papperssidan och på stålsidan. Vad gäller träförädlingen, som är så viktig i , behöver vi ett samarbete mellan staten, näringslivet och parterna som finns i näringslivet som gör att vi kan få mer tillämpad forskning, så att man kan forska på logistik, produkter, energianvändning och processer. Det är jätteviktigt! Då kan vi inte bara säga att vi stöder dem generellt. Kalla det för en punktinsats! Det är jättebra , men gör det då! är det så, , att de människor som finns där i känner sig utlämnade. har inte ens besvärat sig med att åka dit och prata med dem. Bara en sådan grej! säger att regeringen sköter detta med generell politik. Men visa lite intresse! Förra gången hade vi en interpellationsdebatt om . Där finns också en risk. Men säger: Nej, vad då? Vi har en generell politik. Hur är det med jobben i ? Hur kommer det att bli med dem? Visa lite intresse för industrin i ! Låt staten vara med och utveckla program för ! 65 Närings- och energiminister (C): Jag vet att det finns ett program för . Det är ett av de mest ambitiösa program man har tagit fram. Regeringen ger stöd och support för det. Vi har gett ökade länsanslag för att göra det möjligt att förverkliga de här programmen. Jag tror att det är viktigt att landa i huvudfrågan. Vem är det som har svaren på hur ska utvecklas framöver? Jo, de svaren finns i . Vem är det som ska finnas där som stöd och support för att det ska vara möjligt att utveckla framtiden i ? Jo, regeringen ska finnas där som stöd och support. Jag vill hävda att den politik som vi har genomfört har varit framgångsrik. Men det har inte politik varit. Vad vi såg under Socialdemokraternas maktinnehav var en utarmning av många av landets småorter och landsbygden. Det var det som hände. är vi på väg att vända det inom olika näringar: energiomställningen, där investeringar sker på landsbygden och glesbygden, gruvindustrin, som jag pratade om tidigare, turistnäringen, som växer fram och skogsindustrin som växer fram. Det är det vi ser just . Det är därför sysselsättningen har ökat tack vare regeringens politik. Det är ökad sysselsättning och ökad tillväxt i ekonomin. Man håller ordning och reda på statsfinanserna. Då ökar också förutsättningarna för tillväxt i . Jag vet att det finns en ideologisk skillnad här, och jag tror att det är viktigt att berätta det för medborgarna. Det är klart att jag förstår den frustration som finns i . Det är därför jag vill säga till dem att jag ska göra rätt saker, inte bara det som är populistiskt rätt när tidningen står där utanför. Jag vill göra rätt saker, som är till verklig hjälp för att de ska få jobb framöver. Det är därför jag håller fast vid den här politiken. Ge verktyg och ge instrument, men låt använda sitt engagemang och sin kunskap för att utveckla länet! Då tror jag att vi skapar en långsiktigt hållbar tillväxt också för dem i . Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2010/11:395 om könstillhörighetslagen 66 Socialminister (KD): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att modernisera lagen om fastställande av könstillhörighet samt vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra situationen för människor som önskar genomgå könskorrigerande behandling. Jag har också fått frågan om vilken tidsplan jag har för det fortsatta beredningsarbetet med förslagen från . Jag har besvarat delvis samma frågor som interpellanten nu ställer igen. Förhållandena har inte ändrats . Mitt svar är detsamma nu som då. Förutom förslagen i betänkandet Ändrad könstillhörighet som lämnats av har det i regi utförts ett utredningsarbete. och övriga personer med könsidentitetsstörningar har av styrelsen remitterats till olika berörda instanser. Jag har erfarit att avser att till överlämna de delar av styrelsens arbete som gäller lagstiftningsfrågor . Jag kan därför inte nu ange någon närmare tidsplan för det fortsatta arbetet inom . Detta var en uppläsning av det skriftliga interpellationssvar som jag översände inför denna debatt. har inkommit med det dokument som jag nämner i slutet av det inledande svaret. De har överlämnat ett förslag som innehåller dels ett antal lagförslag, dels ett antal åtaganden när det gäller saker och ting som själv vill arbeta med för att bland annat förbättra bemötandet, koncentrera kunskap och så vidare omkring sådant som rör de personer som vi samtalar om. Eftersom det här arbetet kom in har vi ännu inte ordentligt hunnit påbörja den beredning som vi behöver göra. Därför kvarstår svaret att jag inte kan avge någon tidtabell. 67 (V): Det kom , och därför var jag väldigt förvånad över ministerns skrivna svar där det inte framgick att han kände till det. Men skulle vi egentligen ha haft interpellationsdebatten , och det här kom . Hur som helst har det gått den första utredningen lades fram, och ingenting har hänt. är det dock något på banan. Detta är nu tredje gången vi interpellerar om samma fråga, och vi har också framställt tre skriftliga frågor om detta. Ministern har aldrig kunnat ange någon tidsplan, och det svarade han också . Jag vill bara peka på vad har tagit upp och ger som förslag till en ny lag. Man har bland annat tagit upp att kravet på att man ska vara ogift för att kunna könstillhörighet ska tas bort. Kravet på att den som ansöker om ändrad könstillhörighet ska vara steriliserad ska tas bort. Även utländska medborgare ska kunna beviljas ändrad könstillhörighet om han eller hon har varit bosatt i och så vidare. Så långt är det bra. Det är naturligtvis mycket arbete med detta. Men när man nu har börjat ta fram det som ministern har gått och väntat på utredningen lades fram första gången , och remissvaren var inne ska vi då behöva gå och vänta till? Är det inte möjligt för ministern att nu ändå överblicka och ge en tidsram och berätta om sina ambitioner, vad han vill göra? 68 (S): Precis som säger börjar den här frågan bli väldigt gammal på socialministerns bord. Det var faktiskt som tog initiativ till att utreda frågan för att man tyckte att det inte hände något på departementet. Det är sanningen bakom den här sorgliga historien. Det kom en utredning i princip som socialministern tillträdde, och sedan gick den ut på remiss. Det var väldigt stora invändningar mot den utredningen, så vi ska vara tacksamma för att man inte gjorde lagstiftning av den. Men såvitt jag förstår är det som har gjort den här utredningen på eget bevåg. Då kan man fråga sig: Naturligtvis måste en sådan här utredning gå ut på remiss och det måste göras ett rimligt beredningsarbete, men det ska väl inte behöva ta ytterligare tre att få fram den nya lagstiftningen? Under de otaliga debatter och diskussioner som jag har deltagit i om lagen om könstillhörighet har det handlat om ett par saker som har behövts ändras. Såvitt jag förstår är de lagförslag som har lagt fram ungefär det som har efterfrågats, och då inte bara av transpersoner, hbt-rörelsen med flera utan också av till exempel läkarna på området och av psykologisk expertis och så vidare. Det här är alltså något som är väldigt angeläget. Detta att man måste skilja sig för att få byta kön är något som har upplevts som väldigt kränkande. Jag kan peka på fler saker. Det här gäller en förhållandevis liten grupp. När vi talar om sjukvårdsfrågor berör de ofta många fler. Därför tycker jag att det är beklämmande att vi åter står här och debatterar en fråga som vi borde ha kunnat fatta beslut om kanske inte , men nog hade vi kunnat ha en sakdebatt vid den här tidpunkten i stället för att ha en interpellationsdebatt? Den här lagstiftningen har dragit ut oändligt långt . Det är klart att man behöver att fundera, inte minst ideologiskt och politiskt, när utredningar lägger fram förslag som är kontroversiella, men det verkar ju inte vara något sådant som lurar i vassen den här gången. Tvärtom är väl detta i allt väsentligt nu kommer säkert någon transperson att hoppa på mig, men det får jag överleva ganska tekniska förändringar i lagstiftningen. Därför är det sorgligt att man inte har kunnat komma framåt med de här frågorna. Det är faktiskt ganska lite och ganska enkla lagförändringar det handlar om, trots allt. 69 Socialminister (KD): Vi kanske ska börja med historien. Det stämmer att jag ärvde en utredning, som kom i början av min ämbetsperiod jag tror det var precis som sade. Den fick avgörande kritik från nästan alla som yttrade sig. Den dög inte att gå vidare med. Efter detta har vi varit i en situation där vi har funderat mycket på vad vi ska göra. Det är klart att vi vet vad våra myndigheter gör. De vet vad vi önskar att de ska gör har gjort ett arbete kring detta. Arbetet har varit ute på remiss, och man har landat i ett antal ståndpunkter. Mycket handlar om väldigt enkla saker som jag inte tror att någon kommer att kunna ha någon synpunkt på. Det är dock en del saker som är mer komplicerade. Lagstiftningsförändringarna gäller bland annat detta med att man måste vara ogift, som dagens lagstiftning som gäller föreskriver. Jag tycker att det borde vara tämligen okomplicerat att ändra detta, men det kan få en del implikationer för annan lagstiftning, som måste ses över. Det handlar också om det gällande kravet på sterilisering, som utredning höll fast vid, och om frågan om bevarande av könsceller. nämnde också frågan om utländska medborgare som har bott i . Det tror jag heller inte tillhör de mer komplicerade frågorna. Men när det gäller just de två punkter där två utredningar har kommit till helt olika slutsatser bör vi åtminstone titta på vad det är som ligger bakom. Detta gäller en liten grupp, sades det här. Så är det.