prot · GZ094 · 2011-09-20 00:00:00 — Den gröna kompassriktningen handlar om ekonomiskt ansvarstagande kombinerat med smarta framtidsinvesteringar. För handlar det om att satsa på järnvägar som gör att människor kommer till jobbet och på moderna bostäder som höjer boendestandarden men minskar energianvändningen. Och det handlar om höjda löner till lärarna, som sliter med att utbilda våra barn. prioriterar investeringar som ger jobb och framtidstro här och som vi tar vårt klimatansvar och bygger starkare . Det är det som är grön långsiktig ekonomi. I detta anförande instämde (MP). 28 Finansminister (M) replik: Låt mig börja med att hälsa Per välkommen tillbaka till och till talarstolen. Det är mycket att se fram emot som kommer. Låt mig också säga att det, som jag ser det, är en fördel för att vi bygger en samförståndsdemokrati. Alltför ofta får man höra att det är en mer spännande politisk debatt i länder där det är ideologiska konflikter mellan grupper som ställs mot varandra och där partier är hårdare mot varandra. Jag tror inte på det. Jag tror att det är bra för att vi samtalar, har samförstånd, förhandlar och söker möjligheter att se det gemensamma. Jag måste särskilt säga att jag instämmer i det som Per säger om reformutrymmet. Under de år jag arbetade här i gjorde vi elva budgetuppgörelser. Inte avvek vi från regeringens reformutrymme. Inte presenterade vi några andra bedömningar för den ekonomiska utvecklingen. Det är nämligen inte det man har kompetens att göra på partikanslier. Vi följde regeringens bedömningar och presenterade vår politik med det reformutrymme som då redovisats. Vill man så att säga börja koka böckerna tror jag att man har slagit in på en farlig väg. Därför välkomnar jag att Per är så tydlig på den punkten. , reformutrymmet, ger en stabilitet i diskussionerna. Låt mig vara tydlig med att det utifrån mitt perspektiv är självklart att vi ska göra vad vi kan för att prioritera hållbarhet. När Per nämner slås jag av de gånger jag har stått framför massiv av is uppe i Sarek och tittat. Där inser man nu att de krymper. Det är klart att det är ett ansvar för oss alla. Vill vi bevara den natur som vi alla i älskar är hållbar tillväxt en viktig del. Men låt mig också vara tydlig med att vi respekterar självständiga roll. Vår utgångspunkt är ansvar för offentliga finanser. Vår utgångspunkt är arbetslinjen. Vi är alltid beredda att i olika utskott söka samförstånd och lösningar som blir gemensamma, och det gäller i första hand naturligtvis men också Socialdemokraterna. 29 PER (MP) replik: Tack, , för välkomnandet! Det känns bra att vara här. Jag ser också fram emot många spännande debatter framöver. Jag är också glad över att finansministern nu säger att han prioriterar hållbarhet. Det var ju ett perspektiv som jag saknade väldigt mycket i det anförande som finansminister höll inledningsvis i den här debatten och som jag också har saknat i den budget som regeringen har lagt fram. Det är litet fokus på de investeringar som vi ser att man faktiskt behöver göra för att nu skapa jobb och framtidstro i , särskilt i av ekonomisk nedgång och oro. Det är investeringar som också ser till att lösa de stora problem som vi står inför när det gäller klimatutmaningen och miljöutmaningen. Vi ser absolut inte att det finns en konflikt mellan de här perspektiven, att jobba med de kortsiktiga lösningarna i fråga om den ekonomiska oron och att jobba med de långsiktiga lösningarna i fråga om de klimatproblem som vi nu står inför. Tvärtom ser vi det här som två områden som verkligen skulle kunna befrukta varandra och som skulle kunna göra att de satsningar vi gör blir ännu mer kraftfulla och verkningsfulla. Jag saknade, som sagt, det perspektivet väldigt mycket i finansministerns anförande. Jag hoppas att det är ärligt menat när finansministern nu säger att man också prioriterar hållbarhet. Det är ju inte någonting som vi tycker har kännetecknat regeringens politik i tillräckligt hög grad . Vi har tvärtom varit ganska besvikna på de prioriteringar som har gjorts. Jag skulle också vilja ta chansen när jag nu har möjlighet att diskutera med finansministern. Vi har noterat att det i den budget som ni nu lägger fram tyvärr inte är satsningar på klimat- och miljöområdet. Det är snarare neddragningar på många poster, till exempel när det gäller omställning av energisystemen. Anser att det verkligen är den framtidssatsning som behöver för att stå starkare ? 30 Finansminister (M) replik: Jag tycker att vi ändå måste ha en utgångspunkt i att har en framsynt klimatpolitik. Det är alldeles tydligt att vi var bland de tidigaste som byggde tydliga ekonomiska styrmedel, både för att begränsa koldioxidutsläpp och för att ge ett stöd för framväxande alternativ energi. Vi har en mycket kraftig utbyggnad av till exempel vindkraften i , och det är naturligtvis väldigt positivt. Det finns säkert skäl att utveckla det. Det har också varit en del av regeringens politik att göra det under de år som har varit. Vi har både höjt koldioxidskatter och förstärkt omställningsinvesteringar. I den här budgeten ligger en tyngdpunkt på järnvägsunderhåll. Jag måste rimligen få hävda att det är en investering som också har klimateffekter. Men det är klart att man aldrig ska ha utgångspunkten att den egna politiken alltid är den enkom bästa. Vi är alltid i en samförståndsanda öppna för samtal och diskussioner utifrån att vi håller budgetbalans, att vi håller i ramverk och att vi håller god ordning i offentlig ekonomi. 31 PER (MP) replik: Ja, de tydliga ekonomiska styrmedlen är jag glad över att försvarar. Det är till stor del, som jag ser det, som har fört in dem. Vi har satsat på att faktiskt använda ekonomiska styrmedel, för vi vet att det är bland de effektivaste redskapen som man kan ha för att se till att få moderna investeringar som löser våra stora miljö- och klimatproblem och få en ekonomi som fungerar effektivt och som inte slösar med resurser. hävdar att gör stora investeringar till exempel när det gäller vindkraften. Vi tycker att de är alldeles för små. Vi skulle vilja se en mycket större och snabbare omställning. Det finns ett skäl till att har en vindkraftsindustri med ungefär 70 000 anställda medan inte har någon vindkraftsindustri alls, och det är att vi inte har skapat någon hemmamarknad för vindkraft som är tillräckligt stor. I arbetar ett par hundra tusen människor inom industrin för förnybar energi. har tyvärr inte kommit dit, och det beror på att regeringen inte har prioriterat dessa områden tillräckligt mycket. Detta är något som vi kommer att lägga stort tryck på när vi presenterar vår budget och i det fortsatta arbetet med att utveckla en grön ekonomisk politik . 32 (FP) replik: Jag vill ta upp två saker, och den första är klimatfrågan. Jag satt också med i Klimatberedningen och har hållit på med den frågan . När det gäller det här med att lägga ned kärnkraften finns det en välbekant hållning hos mig och en välbekant hållning hos Per . När den tyska majoriteten nu går in för denna linje innebär det, förutom höga elpriser, att användningen av kol och fossilgas kommer att öka och också till exempel att Nordstream kommer att snabba på sin överföring av gas genom rör via till . Slutresultatet av den tyska politiken den som också Per ansluter sig till är alltså en kraftig ökning av koldioxidutsläppen från den europeiska kontinenten. Där vill jag naturligtvis höra hur ni ställer er i denna fråga. Tar ni inte intryck av det som sker i praktiken? Det andra är att jag hörde Ekots lördagsintervju med Per . Där diskuterades regeringens jobbskatteavdrag. Men jag blev inte riktigt klok på varför och Per egentligen är emot detta avdrag. Finns det en ideologisk motvilja från ert partis sida mot sänkta skatter för att i stället prioritera staten och det offentligas roll i samhället? Ni är väl inga offentlig-sektor-kramare som av ideologiska skäl alltid vill ha höga och högre skatter? Avslutningsvis vill jag också välkomna Per tillbaka till kammaren. Vi har debatterat , och det är väl bäst att anmäla att även jag har gått upp på ! 33 PER (MP) replik: Då får jag väl gratulera till att ha haft den upplevelsen. Det är lite grann som att se snön på man får inte så många chanser framöver, så det är ju bra att man har hunnit med det. När det gäller den tyska omställningen till ett förnybart energisystem, som det handlar om, är det något som vi verkligen välkomnar. Vi skulle gärna se att gjorde samma sak. Anledningen till att nu kan ta det historiska beslutet att gå bort från den gamla kärnkraftselen och satsa på ett modernt energisystem är att man också har en av världens mest spännande och progressiva metoder för att få upp investeringarna i förnybar energi. är bland de länder som är världsledande när det gäller vindkraft, och inte minst när det gäller solcellsel är verkligen i framkant. Detta har också lett till att man får stora investeringar i industrier som satsar på förnybar energi, i form av både vindkraft och solceller. Det har satt i gång väldigt mycket ekonomisk aktivitet i . Det finns också, tvärtemot vad försöker hävda, en överenskommelse om att nedläggningen av kärnkraften i inte ska leda till ökade koldioxidutsläpp. Den risken tror jag därför att mest använder som ett fikonlöv för att dölja sin egen kärnkraftskärlek. Vi ser ingen risk för att det kommer att bli konsekvensen, utan tvärtom tror vi att kommer att få ett modernt och spännande energisystem och blir en förebild även för . Jag ska också försöka svara på frågan om jobbskatteavdrag. Det är självklart inte så att vi av något slags ideologiska skäl är emot sänkta skatter. Vi har själva medverkat till att sänka skatter, bland annat inom ramen för den gröna skatteväxlingen. Däremot är vi inte alls övertygade om att jobbskatteavdragen är den bästa reformen för att möta arbetslösheten. Vi ser att regeringen nu har genomfört inte bara ett eller två utan fyra jobbskatteavdrag, och ändå ser vi att antalet arbetslösa i är högre än vad det var när regeringen tillträdde. Om nu jobbskatteavdragen verkligen skulle vara den mirakelmedicin som regeringen försöker hävda kan man tycka att man också skulle ha sett tydliga effekter av den, men det har vi tyvärr inte gjort. 34 (FP) replik: När man gör dessa jämförelser och säger att arbetslösheten inte är väsentligt lägre än när regeringen tillträdde får man inte glömma bort att påpeka att man har genomgått en kris och är på väg in i en andra kris. Jämförelsen får därför göras något mer sofistikerat. De studier som har gjorts och som också redovisas i budgeten i någon bilaga visar att jobbskatteavdragen har medfört mellan 80 000 och 120 000 färre arbetslösa. Det är slutresultatet. I den situation som vi nu befinner oss i, där vi möjligen är på väg in i en svår kris, blir det desto viktigare att verkligen försöka slå vakt om de instrument och åtgärder som skulle kunna leda till en ökad sysselsättning. Därför vill jag återigen fråga: Är ni benhårt emot denna typ av åtgärder som ett sätt att öka sysselsättningen? 35 PER (MP) replik: Vi har som jag sade tidigare inte någonting emot sänkta skatter. Däremot tycker vi att det sätt som man har använt jobbskatteavdragen på, vilket också har skapat en skatteklyfta mellan dem som har inkomst från arbete och dem som har inkomst från till exempel sparat arbete i form av pension, är ganska stötande. Det som framför allt är vårt argument emot är att vi tycker att pengarna kan användas bättre, till exempel för att göra investeringar för framtiden investeringar som skapar jobb, arbetstillfällen och framtidstro i men som också rustar bättre och som gör att vi står starkare, inte minst när vi kommer ut ur den ekonomiska krisen. Järnvägsinvesteringar, som har lyft fram som den enskilt viktigaste åtgärden och det mest effektiva sättet för att skapa nya jobb, är ett tydligt exempel på detta, både för att man får möjlighet att jobba och söka arbete bredare men också för att näringslivets transporter kommer fram, vilket också är bra för arbetstillfällena. I det här läget tycker vi alltså att investeringar är mycket högre prioriterade än ett nytt jobbskatteavdrag. 36 (C) replik: Jag vill också börja med att hälsa Per välkommen tillbaka till i rollen som ekonomisk talesman och till dagens budgetdebatt. En av de frågor som jag tror engagerar både mig och Per mest i den budget som vi debatterar här är satsningen på drift och underhåll av vårt järnvägsnät. Per tog upp det i sitt anförande. Regeringen satsar 20122013 3,6 miljarder extra på drift och underhåll, trimningsåtgärder och investeringar i vårt järnvägsnät. Åtgärderna ska riktas framför allt mot de starkast trafikerade stråken, däribland sträckor i storstadsområden med många arbetspendlare, inte minst här i . När den här satsningen presenterades var inte sena att lätta lite på förlåten angående vad som kan komma i skuggbudget. Man talade där om 100 miljarder i en modernisering av tågtrafiken. Jag har väldigt stor respekt för ambitionen i den satsningen, och jag och diskuterar mer än gärna järnvägssatsningar tillsammans med Per och , för som ansvarstagande politiker måste vi dels jobba i fatt årtionden, många decennier, av eftersatt underhåll i järnvägsnätet, dels orka satsa på nyinvesteringar i järnvägsnätet . Vi gör det. Vi har en planperiod, men jag är beredd att diskutera därutöver. Problemet med satsning som presenteras är att de inte har en trovärdig finansiering. Satsningen är tänkt att finansieras med lån i Riksgälden som ska betalas tillbaka genom införandet av en kilometerskatt och med, som det står, ökade anslag inom budget. Det är oklart hur. I ett läge med en stor ekonomisk och finansiell oro i vår omvärld och en stor osäkerhet kring den framtida konjunkturutvecklingen är det inte ett prov på ansvarstagande att lägga fram förslag om en omfattande lånefinansiering. 37 PER (MP) replik: Tack, , för välkomnandet! Uppenbarligen har vi inte varit tillräckligt tydliga när vi presenterade den här reformen, för verkar inte riktigt ha förstått innehållet i den. Vi välkomnar satsningar som görs på drift och underhåll. Vi beklagar däremot att det är kortsiktiga satsningar under endast . I stället för att göra en permanent höjning av anslagen så att man verkligen ser till att man kan ha en högre nivå på drift och underhåll är det bara en tvåårssatsning. Sedan kan man också konstatera att det är ett underhåll som inte är i nivå med det som har sagt att man behöver för att verkligen kunna ta bort de problem som vi alla har sett i tågtrafiken med tåg som inte kommer och överfulla tåg som står i kö och inte kommer fram. Det behövs ju en större och mer långsiktig satsning. Inte minst behövs dessutom investeringar i ny räls, flera ställen som man kan köra tågen på så att vi kan få fler tåg och mindre trängsel i tågsystemet. Där tycker vi att regeringen faller på att vara väldigt kortsynt. När det gäller finansieringen av vårt förslag har vi sagt att vi vill ha 100 miljarder . Det är inte lånefinansiering, som hävdar. Lånen är bara en omfördelning för att få de utgifter som vi behöver göra på järnvägssidan att matcha de inkomster som vi får . Vi finansierar vår reform fullt ut genom att till exempel ta ut en lastbilsskatt och också genom att göra omprioriteringar inom infrastruktursatsningar som regeringen har gjort. Vi tycker att det är läge, med de stora miljö- och klimatproblem som vi står inför, att prioritera ned vägsatsningar och prioritera upp järnvägssatsningar. Det gör ju att vi fullt ut finansierar den här järnvägssatsningen. Sedan är det tradition att man faktiskt tar lån för att jämna ut mellan inkomster och utgifter . Men det är ingenting som gör att man kan ifrågasätta den ekonomiska trovärdigheten i paketet. Tvärtom är det fullt finansierat. 38 (C) replik: I sitt, jag kommer inte ihåg om det var anförande eller replik var Per väldigt tydlig med att respektera ramverket. En del i det finanspolitiska ramverket är budgetlagen. Budgetlagen är tydlig på en punkt. Det är att anslag ska finansiera den här typen av investeringar anslag, inte lånefinansiering. Lånefinansiering är ett undantag. Sedan kan man säga att Per och får ihop sin finansiering genom att de lånefinansierar och sedan inför en kilometerskatt som, vad jag förstår, det är väldigt oklart hur den ska utformas och hur den ska slå. Men det kan vara en annan diskussion. Återigen när det gäller att respektera ramverket, läs gärna i finansutskottets betänkande ! Det var väldigt tydligt på den punkten. Anslag ska finansiera den här typen av investeringar. Jag tror att Per blir svaret skyldig. Det finns inte en trovärdig finansiering. 39 PER (MP) replik: verkar inte ha förstått min poäng. Om man får intäkter som motsvarar de utgifter man har, har man ju en finansiering. Det kan vi väl ändå vara överens om. Sedan hävdar att lastbilsskatten skulle ge oklara effekter. Vi har sett land efter land i införa en lastbilsskatt. Man har det i och i . Det är väldigt tydligt att det får mycket positiva effekter, inte minst genom att man effektiviserar transportsystemet så att man kan föra över resurser till framtida transportsystem, till exempel föra över gods till järnväg. Det finns dessutom utrett väldigt här i också vilka effekter en lastbilsskatt skulle få. Inte minst är den viktig därför att den bryter den oroväckande trend som vi ser, att vi får ett ökat antal långtradare, ett ökat antal lastbilstransporter på våra vägar som både skapar miljöproblem och trafikosäkerhet. Sedan använder vi intäkterna från lastbilsskatten för att finansiera våra järnvägsinvesteringar fullt ut. Det finns ingen anledning för vare sig eller någon annan att känna oro över hur vi skulle finansiera dem. 40 (SD) replik: Jag får börja med att välkomna Per till finansutskottet. har vi tillsammans med , och lyckats komma överens i ett antal frågor. Förhoppningsvis finns det även flera frågor att samtala om. som vi emellanåt finner liknande ståndpunkter, inte minst i flera arbetsmarknadsfrågor, får jag konstatera att och står långt ifrån varandra i andra frågor. Medan vi sverigedemokrater exempelvis har intagit en human och ansvarsfull inställning till flykting- och invandringsfrågor har gått i rakt motsatt riktning. vill till exempel rubba hela grunden för den legitimitet som finns kvar kring asylrätten och FN:s genom att motsätta sig utvisning av människor som saknar skäl till uppehälle i . Enligt ska det räcka att bara ha tagit sig runt halva jorden och in i för att ha skäl att stanna kvar. Anmärkningsvärt är att denna syn inte bara delas av utan även av regeringen. Detta görs särskilt tydligt i det man kallar det första steget i asylöverenskommelsen, som enligt finansministern kommer att bli lag . Den beräknade kostnaden för att öppna upp för att människor utan fastlagd identitet ska få stanna kvar i landet uppgår till uppskattningsvis . Det är ungefär samma pengar som höjningen för läkemedelskostnader i och med att högkostnadsskyddet höjs. Det gäller första året, därefter fördubblas kostnaden. Min fråga till Per måste därför bli: Är det bara jag som ser ett samband mellan att man för den ena utgiften måste inbringa den andra inkomsten och att detta i första hand drabbar de fattiga, de arbetslösa och de äldre? 41 PER (MP) replik: Svaret på frågan är ja, det är nog bara du som ser det. Jag är väldigt stolt över migrationspolitik och att vi även har lyckats nå en överenskommelse med regeringen. Jag är stolt inte minst för att det sätter i en unik position i och i världen. Vi har lyckats att hålla borta de främlingsfientliga krafter som i många andra länder tyvärr har lyckats påverka migrationspolitiken i en hårdare och mer omänsklig riktning. I har vi en stark majoritet i som står fast vid människovärde och står emot omänskliga krav på att kasta ut människor eller att vägra familjer att förenas, som vi till exempel ser i . Jag är av den väldigt tydliga övertygelsen att kommer att stå mycket starkare med en öppen politik och genom att vara ett öppet land som låter människor komma hit, bo och verka och också bidra med den arbetskraft som de utgör. Det är som vi vet stora problem med att få in arbetskraft som kan fylla de luckor som finns inom industrin. Inte minst inom välfärden ser vi att det kommer att behövas många händer som kan göra ett viktigt arbete. Vi är övertygade om att en liberal och mänsklig flykting- och migrationspolitik är ett väldigt bra redskap för att bygga starkare . Jag skulle i stället vilja vända på detta och ställa en fråga till . Det hävdas här att skulle förlora och stå ekonomiskt svagare genom att ha den typ av överenskommelse som vi nu har träffat från och regeringens sida: Vilket land i skulle vilja lyfta fram som det lysande exemplet på att en hård och omänsklig flyktingpolitik har byggt statsfinanser som skulle vara mycket starkare och stabilare än ? Jag har väldigt svårt att se något sådant exempel. 42 (SD) replik: Per säger att han är stolt över den unika position som har. Det har han rätt i därför att ju är västvärldens mest extrema i det här hänseendet. Det är vi som tar emot flest invandrare per capita i hela västvärlden. Det är knappast logiskt för alla de asylsökande som finns i världen. Det handlar om tiotals miljoner människor som nekas den hjälp som vi skulle kunna ge dem på plats, där vi skulle kunna hjälpa betydligt fler, kanske mer än hundra gånger fler jämfört med de människor som vi tar emot. Det kostar väldigt mycket att ta emot människor, men det ger väldigt mycket att satsa de här pengarna på plats i de länder som de kommer ifrån. Sedan säger också att det är bra för och näringslivet att människor kommer utifrån, att vi får in speciella kunskaper genom arbetskraftsinvandringen. Jag vill därför fråga Per : Känner Per till att fyra femtedelar av arbetskraftsinvandrarna saknar högre utbildning? 43 PER (MP) replik: Jag är tvärtemot övertygad, tyvärr , om att öppna gränser och att ha en välkomnande inställning till människor med andra influenser, med andra kulturer och med annan bakgrund än den som vi har haft i skapar ett bättre land, ett starkare land . Vi ser till exempel att alla dessa människor med invandrarbakgrund skapar nya möjligheter för handel och utbyte över gränserna som gör att kommer att ha mycket bättre ekonomiska möjligheter . Jag är också helt säker på att de resurser som de här människorna för med sig i form av arbetskraft och i form av kunskaper är någonting som kommer att göra mycket starkare och till ett bättre rustat land . Jag är glad, måste jag säga, att lyfter fram det här som en grundläggande skillnad mellan och . Det håller jag verkligen med om. Just migrationspolitiken och inställningen till människor som kommer som flyktingar från andra länder är någonting som verkligen skiljer oss i grunden. har inställningen att vi ska göra allt vi kan för att värna mänskliga rättigheter och för att hjälpa människor att komma ifrån svåra situationer i sina egna hemländer. 44 (V) replik: Trots det sista Per sade kan vi konstatera att har en mer restriktiv flyktingpolitik än . Det kan vara värt att uppmärksamma med tanke på de stora ord Per tar i sin mun. sade i replikskiftet med dig, Per, att regeringen prioriterar hållbarhet. skär regeringen ned miljöbudgeten . Regeringen brukar också säga att statsfinanser är bland världens bästa. Det är vi glada för, men har inte råd med tåg som går . Här tror jag att och vi är överens. kommer i sin budget att göra en storsatsning på en generationsväxling på arbetsmarknaden. står inför stora pensionsavgångar, som det är en rekordhög ungdomsarbetslöshet. Därför väljer vi att lägga 5,4 miljarder på en generationsväxling i stället för i krogägarnas fickor. Det möjliggör 25 000 nya jobb år ett. Vi satsar på traineeplatser i stat, kommun och landsting, lärlingsanställningar i bristyrken i LO-kollektivet, utbildningar inom äldreomsorgen och utbildningsvikariat. På det sättet kan vi också ta till vara äldres kompetens som handledare för unga som får möjlighet att komma in på arbetsmarknaden.