prot · GY0966 · 2011-03-03 00:00:00 — Det som är viktigt är att vi gemensamt påverkar EU så att EU går och att det kan användas som en bricka för att globalt få till det klimatavtal som vi alla eftersträvar. I diskussionen om internationellt samarbete är CDM, Clean Development Mechanism, också centralt. Jag tror att det var som sade att det har barnsjukdomar, och det är helt rätt. Men får vi inte blunda för de fördelar som finns. Det bidrar på ett effektivt sätt till utsläppsminskningar utanför . Det ökar tillgängligheten till klimatsmart teknik. Det handlar om att sprida teknik, att utvecklingsländer kan göra tekniksprång i sin utveckling och inte göra om de misstag som vi har gjort det är jätteviktigt. Det ökar också förtroendet mellan industri- och utvecklingsländer i det internationella klimatarbetet. Vi kommer inte att klara klimatutmaningen om vi inte lyckas åstadkomma ett grönt tekniksprång i de växande ekonomierna och i utvecklingsländerna, och där är CDM viktigt. Det är klart att det kan bli bättre. Det har sagts av tidigare debattörer att vi har gett ett särskilt uppdrag att säkerställa klimatnyttan av gröna investeringar i utvecklingsländer. Det är jätteviktigt. De svenska skattebetalarnas pengar ska göra nytta. De ska investeras i åtgärder som annars inte skulle ha vidtagits. De ska vara additionella och bidra till en hållbar utveckling. En rolig del, om man läser reservationerna i betänkandet, är synen på livsmedelskedjans påverkan på klimatet. lyfter upp det i en reservation. Jag tycker att det är bra och intressant. Det är klart att livsmedelskedjan har stor klimatpåverkan. Det är en betydande utsläppskälla. Men jag tycker att sätter fokus på fel saker. När vi har ett jättestort problem med att vi slänger mat det är ett gigantiskt matsvinn, där hushållen slänger mat motsvarande koldioxid då fokuserar på köttskatt. Då är man så enögt inriktad på klimat att man glömmer biologisk mångfald. Ekhagarna hemma hos mig i skulle växa igen om vi inte hade betande djur. av den biologiska mångfalden i finns just i hävdade hagmarker. Med en köttskatt ur något slags klimatoptimerande perspektiv skulle vi slå undan en stor del av den biologiska mångfalden. Då har man inte förstått helheten. De analyser som bygger sin rapport och sin motion på har dessutom klara brister. De är gjorda av ingenjörer. De är inte gjorda av någon som förstår ekosystem. De är framför allt inte gjorda av någon som förstår hur en komage fungerar. Vi pratar om idisslare. I svenska förhållanden har vi framför allt nötköttsproduktion som i största utsträckning baseras på vall och bete. De här siffrorna baseras på undersökningar från amerikanska förhållanden, där man stoppar i en massa sojaprotein i korna. Då är det klart att man kan få sådana resultat. Det är snarare ett ideologiskt betingat driv än något som skulle vara till nytta för klimatet. Fokusera mer på matavfallet och släng inte ut det här barnet eller de här kalvarna med badvattnet, och låt inte de svenska och sörmländska ekhagarna växa igen! Vi behöver ändra vår kost. Vi behöver äta mer vegetariskt. Men vi ska därmed inte låta de svenska ekhagarna och de svenska hagmarkerna växa igen. 113 (V) replik: Jag tror att det blir tre frågor till . Det första jag skulle vilja ta upp med är ditt engagemang för att komma till rätta med de stora problemen med uttagsskatt på gemensamt ägd vindkraft. Vi vet att ungefär 20 000 människor runt om i har investerat i andelsägd vindkraft. Det är lite av en folkrörelse, och det är en mycket viktig folkrörelse, eftersom den bygger ett förtroende för denna viktiga energikälla. , ungefär , lanserade du i lite av ett centerpartistiskt förslag om att kunna göra avdrag mot det insatta kapitalet. Problemet för dem som har investerat i vindkraft är att själva omsättningen är väldigt liten men att de gör en ganska stor investering. Näringsminister sade att det var ett intressant förslag och att man förde en dialog om detta. förordade du ett snabbspår. Du hade förhoppningar om att ditt förslag skulle föras in i vårbudgeten. Men det kom inget i vårbudgeten, och det kom inte heller något i budgeten . Den här folkrörelsen fortsätter att straffas och är nu tyvärr nästan på utdöende, eftersom regeringen inte har lyckats lösa problemet med uttagsskatten. Då undrar jag vad som egentligen hände med ditt förslag. Det är ju inte så långt till det är ditt parti som styr det. 114 (C) replik: Det var bara en fråga. Du får väl återkomma med de andra två . Energiomställningen är otroligt viktig, och vindkraften är en del i det. Vindkraftskooperativen har stått för av vindkraftsutbyggnaden. Jag tycker att de är otroligt viktiga för att få en folklig acceptans för vindkraften. Man löser det på andra håll. Jag såg att O 2 inte det kooperativa O 2 utan det andra har infört bygdepengar och sådant. Jag tror att det är viktigt att ha olika mekanismer, att se möjligheter för att få en folklig acceptans. Det sägs väldigt mycket not in my backyard om just vindkraftsutbyggnaden, och det tycker jag är olyckligt. När det gäller uttagsskatten har och övriga oppositionspartier i slutet av förra mandatperioden ifrågasatt uttagsskatten i sig man skulle undanta vindkraften. Men det har ni backat från. Uttagsskatten är en skatteform som har funnits , tror jag, när det gäller kooperativa företag. Frågan är hur vi kan applicera den beskattningsformen på vindkraftskooperativ, som är en ny form. Då har vi haft ett förslag. Vi har inte fått gehör för det i övrigt i Alliansen. Jag tycker fortsatt att det är ett bra förslag. Men jag tycker också att vindkraftskooperativen kunde fundera över sin affärsmodell. När vi ser att spotpriserna är väldigt höga, varför inte i stället arbeta med att dela ut ett överskott till andelsdelägarna? Då skulle de få del av det större avdraget på omsättning, i stället för att ha problem med att ha en stor insats men inte kan göra avdrag för den. 115 (V) replik: När det gäller uttagsskatten är jag övertygad om att vi rödgröna är väldigt flexibla. Vi kan diskutera ert förslag. Såvitt jag vet har vi aldrig föreslagit att vi ska avskaffa uttagsskatten. Jag slås av att ingenting händer. Alla de människor som har investerat i kooperativt ägd vindkraft kommer att fortsätta att drabbas av det. Du pratade tidigare om köttkonsumtionen och att matsvinnet står för CO2-ekvivalenter. Det är väldigt mycket, och det måste vi komma till rätta med. Problemet är bara att köttkonsumtionen i står för ungefär fem gånger mer i sina utsläpp, ungefär CO2-ekvivalenter. Dessutom påverkar man genom övergödning och bidrar till att det blir svårare att föda jordens befolkning när det krävs så mycket spannmål för att producera ett kilo kött. Jag önskar att vi i bara hade djur som betade och höll hagar och ängar öppna. Men så är det inte. Man går mot alltmer av kraftfoder. Varför importerar svenska djuruppfödare ungefär soja ? Jo, det är därför att man ska föda upp kycklingar, grisar och kor på det. Man importerar också raps, majs och palmkärnor för att föda upp djur. Det är ingen särskilt hållbar uppfödning. Jag är för alla förslag där vi kan få en uppfödning av djur som leder till att djuren är mer utomhus och betar och inte är beroende av importerade spannmål. vill jag kommentera CDM. Det har pratats om och småskaliga projekt och så vidare. Men lejonparten av de svenska CDM-projekten sker i diktaturen , och det här är projekt som redan har investerat i. hakar på de här vindkraftsprojekten. Vindkraftsprojekten finns i de kinesiska femårsplanerna, så det är bara att slå in öppna dörrar. Det här är inte additionella projekt. Vindkraftsparken hade blivit av ändå. Jag tycker verkligen att man borde stanna av den här CDM-processen. Man ska inte investera i fler projekt förrän man vet att det verkligen leder till minskningar. 116 (C) replik: Det är tydligt att vill kasta ut barnet, , med badvattnet. Det regeringen vill göra är att säkerställa att det blir en nytta, att det blir additionellt, att det blir hållbart. Men där kan vi skilja oss åt. Ni ser ett problem, och ska ni inte göra något åt det, utan ni ska sluta med det. Vi ser en möjlighet att lösa detta och verkligen åstadkomma en klimateffekt. Sedan upprepade de här teoretiskt framräknade siffrorna för vad köttkonsumtionen skulle åstadkomma för klimateffekter. Basen för dem är ingenjörsmässiga. De är inte byggda på ekologi. sitter i miljö- och jordbruksutskottet, och jag tror att han åtminstone har en känsla för ekosystemen. I de här analyserna tar man till exempel inte in nyttan av det gödsel som kan återföras till markerna. Man tar inte in den nyttan. Man ser det bara som ett problem. Man säger i stället: Om vi använder de här markerna till energiodling skulle det bli en klimatnytta. Analyserna är klart bristfälliga. Kolla lite djupare på de här analyserna! Se också de svenska förhållandena! Skulle vi införa en köttskatt, som liksom är det som ligger i korten när ni skriver er reservation, skulle det få effekten att svenska ekhagar växer igen. Är du beredd att betala det priset för att vinna i klimat och förlora i biologisk mångfald? Det är väldigt enögt. Jag vill se en klimat- och energipolitik och en miljöpolitik som hänger ihop. I Miljömålsberedningen jobbar vi med ekosystemansatsen. Det kan vara ett tips för att se hur man vill jobba med klimat- och energifrågor och miljöfrågor. 117 (MP) replik: Jag ska försöka ha två konkreta frågor, så att vi inte flyter ut alltför långt. Det pratades ju om och andra frågor tidigare som inte alls togs upp i det här betänkandet. Tiefensee är livligt engagerad i frågan om att vi ska använda de ekonomiska styrmedlen på rätt sätt. Han pratade också om principen om att förorenaren ska betala. Min fråga blir: Tycker du, , att förorenaren i betalar ? Betalar de som bidrar till ökade klimatutsläpp i fullt ut detta? Om de inte gör det undrar jag: Vad vill du göra åt det? Frågan är om den här principen också gäller kväve och kadmium, till exempel. Ni hade en uppgörelse om att minska den nedsättning man hade av koldioxidskatt i bland annat jordbrukssektorn. Där bytte ni det mot att i stället ta bort skatten på handelsgödsel. Men det är väl också en förorening med kväve, inte minst för och alla våra vattendrag som blir övergödda, och kadmium som kommer med på köpet. får vi ökade kadmiumhalter i det där. En fråga är alltså om förorenaren ska betala. Den andra frågan, som egentligen hänger ihop med det här, gäller vilken signal man sänder. Jag hörde att du talade dig varm för att EU skulle gå när det gäller klimatutsläppsminskningar och att det i huvudsak handlade om att ha en viktig bricka i spelet, som du sade, i de internationella förhandlingarna. Det är en position som också din miljöminister företräder. Jag kan säga jag har sagt det : Jag tror inte på den strategin i klimatförhandlingarna. Det är en strategi som misslyckades i och som inte ledde framåt i . Det är en strategi där man just får den här förhandlingen, som du säger, där ingen vill ta på sig bördan, för alla sitter och väntar på någon annan. Vi får inte det här drivet. Man kan titta på det utifrån en miljöekonomisk synvinkel. Då är det snarare också ett problem. Vilken signal sänder en minskning års nivåer inom EU till de företag som faktiskt vill satsa, till de företag som faktiskt vill gå före? Alla vet ju att de här utsläppsminskningarna redan är uppfyllda. Det kommer inte att vara något problem att uppfylla detta. Vilken signal sänder det att man fortsätter att ligga på en väldigt låg nivå? 118 (C) replik: Första frågan är om förorenaren betalar. Ja, i stor utsträckning har vi system. Vi plockar in miljöeffekter i priset, framför allt när det gäller koldioxidskatt. Det som jag ser som den stora bristen internationellt är att det är förbjudet att lägga miljöskatt på flygbränsle och på fartygsbränsle. Det fanns en tanke här i om att lägga skatt på stolar i flygplan. Jag tror inte att det hade varit så effektivt. Där ser jag också möjligheter både när det gäller att hitta finansiering och när det gäller att lösa upp internationella låsningar i klimatförhandlingar. Det handlar om att komma ur det post-krigs-traumat. För det är faktiskt en del av Marshallplanen att man inte skulle ha skatt på flygbränsle och internationell fartygstrafik. Detta tror jag alltså är en viktig del av lösningen, både finansiellt och resultatmässigt. Då är frågan: Vilken strategi ska vi ha? Det är självklart att EU ska gå upp till 30. Det är självklart ur ett svenskt perspektiv. Jag tror fortfarande inte att det var det som var låsningen i . Då har annan information än vad jag har. Men det var inte det som var låsningen i . Men det skulle vara intressant att veta: Vilken strategi förordar ? Om och EU ensidigt går före, skulle det göra att man fixar ett internationellt bindande klimatavtal? 119 (MP) replik: När det gäller den sista frågan kan jag säga: Ja, vi i var väldigt tydliga med vår strategi för de internationella förhandlingarna, som vi har försökt sälja in till regeringen. Det är snarare så att miljöministern har varit lite kluven. när han står här i kammaren talar han sig varm för att det är viktigt att gå före. Det är viktigt att visar ett gott exempel. Genom att visa ett gott exempel kan man som en liten nation, globalt sett, faktiskt göra ett stort avtryck. Men andra gånger tar han på sig förhandlingshatten, och då säger han: Vi ska inte göra någonting om ingen annan gör någonting. Det är den här andra strategin som jag tror är fel. Den första strategin tror jag på, så jag vill gärna stötta och miljöministern i det agerandet. Det är synd att inte vill göra det. Sedan gäller det detta med att förorenarna betalar. Du tycker att de gör det i . Då skulle jag vilja fråga om godstransporterna. Betalar de sin miljöpåverkan i ? Den borgerliga regeringen höjer banavgifterna på järnväg. Det drabbar godstransporter som går på järnväg. Men vi fortsätter att inte ta ut något för miljöbelastningen på vägnätet. Klimatberedningen var tydlig med det här. Vi behöver titta på en kilometerskatt. De rödgröna föreslår det men blir hånade både i valrörelsen och i debatten, inte minst, för att vi tar upp sådana förslag, som man seriöst har tittat på och som man i en kontext kan se skulle ha en reell betydelse. Jag tycker att det är bra att Tiefensee klargör att han är för att EU måste ta bort förbudet mot beskattning av flygbränsle. Det vore bra om man även fick höra det från regeringshållet. 120 (C) replik: Det är bra att få en diskussion om vad det är för strategier som vi ska ha för att nå framgång i klimatförhandlingar. Som jag sade i tidigare replikskiften och inlägg var det inte det här som var låsningen. har en tydlig strategi. och regeringen har en tydlig strategi. Vi ska gå före som land. Vi har , ett högt nationellt klimatmål. Vi vill att EU ska höja sitt mål till . Vi vill också använda det som en bricka. Om bara EU och har och vi inte når något internationellt klimatavtal får vi kanske någon klimatets . Det är möjligtvis framgångsvägen. Men vi får inget klimatavtal. Sedan gäller det miljöbelastningen på vägnätet. Mig veterligen har vi beskattning på diesel i det här landet. Vi höjde den . Det är väldigt tydligt att förorenaren betalar. Det ni förordar är beskattning på avstånd. Det är ett avlångt land. Jag vet inte hur smart det är att beskatta avstånd. För det skulle vara en beskattning på avstånd som skulle drabba till exempel en hybridlastbil. Sådana tycker jag skulle premieras och lyftas in och alltmer arbetas fram av våra lastbilstillverkare. Den åker lika långt och skulle därmed få lika stor kilometerskatt som en gammal bolmande lastbil som går på diesel. Den drabbas av en ökad dieselskatt, men ert förslag skulle också drabba de nya moderna och klimatsmarta lastbilarna, och det tycker jag är korkat. 121 (KD): Det kan inte nog understrykas att klimatpolitiken är global. Det verkar ibland som att oppositionen glömmer bort det. Vi i vill vara ledande i världen när det gäller klimatpolitik. Det är vi också genom våra högt uppsatta mål på . Vi vill också påverka det internationella samfundet så att man får en global överenskommelse, vilket kan leda till att vi höjer ambitionerna i EU. Det här är viktigt, och det är den vägen vi måste vandra. Vi måste se till att öka förståelsen för de här sakerna. Utvecklingen har inte kommit lika långt överallt i världen, och vårt ledarskap är av synnerlig vikt. Alliansens klimatpolitik baseras på en marknadsekonomisk modell med ekonomiska styrmedel, utsläppshandel, satsning på ny teknik, miljöteknikexport och ett långsiktigt samarbete med utvalda som i sin tur kan bli föregångsländer. The power of example, alltså exemplets goda makt, är väl så beprövat som långdragna förhandlingar där man ibland kommer fram och ibland inte. En viktig bit som vi har diskuterat här är att titta på hur man kan förbättra de internationella klimatmekanismerna. Det är viktigt att både CDM och JI, Joint Implementation, blir viktigare och effektivare. Därför har, som påpekats, fått till uppgift att titta på detta. De investeringar som görs motsvarar koldioxid utomlands av totala utsläppsminskning på . Jag vill fråga vad oppositionen har för alternativ till detta. Det är lätt att kritisera och säga att vi ska sluta upp och så vidare, men det viktiga är ju att man under en pågående process kan dra lärdom av vad gör och göra förbättringar och se till att det här blir allmänt bättre accepterade metoder. Vi står, fru talman, inför en jordbruksreform som bland annat tar sikte på den gröna sektorns utveckling och som kommer att vara en viktig faktor för hela klimatomställningen. Som vi i utskottet känner till är det ganska vaga planer från kommissionen än så länge, men det kommer att klarna . Jag ser fram emot att följa diskussionerna, för det här kommer att vara viktigt för den framtida politiken. Livsmedelskedjan har en påverkan. Det har understrukits av både och . Det är intressant att se att det går att göra något här hemma åt den ökade produktionen av kraftfoder. Det går att ersätta det med importerad soja. Man skulle kunna tänka sig att avsätta lite pengar ur landsbygdsprogrammet för forskning kring detta. Vi ser hur djurhållningen faller i på ett katastrofalt sätt. Det är viktigt att vi ser till att få incitament att öka den. Det sista som också är viktigt är att minska vårt avfall. Det är en alldeles för stor del av hushållsavfallet som är klimatpåverkande. Här finns ett antal saker som vi kan göra och som jag inte tror är så svåra att vara överens om. Däremot säger oppositionen att vi ska påverka kommunerna och säga till dem att nu ska det vara köttfria dagar och man ska äta på det ena och inte på det andra sättet. Det där ligger inte så mycket för oss kristdemokrater som är lite av politikens gränspolis. Subsidiaritetsprincipen måste gälla. Sedan är det givetvis fritt fram för de lokala politikerna att ta vilka beslut de vill. Som sade har man i tagit ett beslut när det gäller köttfria dagar, medan man i har tagit ett annat. Det är inget som vi här i ska styra över, utan det är upp till var och en att bestämma hur man vill äta. Det är den enskilde som får ta det beslutet. Det intressanta är också att köttkonsumtionen har ökat mycket i . Det är bra på ett sätt, men det beklagliga är att en väldigt stor del, , av den konsumtion som är i restauranger och offentlig verksamhet är importerad. Där har vi kanske ett problem, men genom miljö- och klimatmärkningar kan man säkert komma till rätta med det. Ett annat sätt att äta klimatsmart kött är att äta vilt: änder, rådjur, älg med mera. Slutligen vill jag prata lite grann om transportsektorns miljöpåverkan. Den är påtaglig, och det är väldigt viktigt att få in både flyget och båttrafiken i den internationella utsläppshandeln. För den vägbundna trafiken måste man ställa sig frågan: Ska vi sluta köra bil eller ska vi göra bilparken grön? Det kanske är rätt så bra att vi ändå investerar i motorvägar, för vad ska vi annars köra på dem om inte de här klimatsmarta bilarna ? Alliansregeringen har som målsättning att 2030 ha en fossiloberoende fordonspark. Det tar att konvertera och komma dit, och därför måste vi börja . Det sker i samarbete med forskning och näringslivet. Där läggs mycket pengar, 1 miljard, vilket redan har sagts. Vi måste ställa långsiktiga krav och ge tillfälliga stimulanser för gas- och elbilar. Med dessa ord yrkar jag avslag på samtliga motioner och bifall till förslaget i betänkandet. 122 (MP): Jag vill börja med att säga att jag instämmer i det sade, att det är nog mer som förenar än som skiljer när det gäller synen på hur viktigt det är att jobba med klimatfrågorna. Men sedan tycker jag att han smiter ifrån. Han pratar om betande djur i ekhagar. Då har man inte förstått att det kött som finns på marknaden faktiskt är en industriprodukt. Det är nog inte så dumt att ingenjörer tittar på det. Att påstå att en kilometerskatt skulle vara korkad politik visar också att man inte har särskilt mycket kunskap, så det kanske behövs lite mer ingenjörskonst där. Slitaget från en enda långtradare som kör förbi på vägen motsvarar 70 000 personbilar. Om man nu menar allvar med, som alliansföreträdarna här har sagt, att det är de som skapar kostnaderna som ska betala, så har man väldigt långt kvar. Då är det korkat att säga nej till kilometerskatt. Vi har hört företrädare för regeringspartierna stå här och slå sig för bröstet och säga att vi har världens mest ambitiösa klimatpolitik. Det tror ni, och det finns några ministrar på andra sidan vattnet som också tror det, men det finns ju inga andra som anser det. Alla oberoende, självständiga, fristående bedömare delar inte den uppfattningen, utan där konstaterar man att sedan den här regeringen tog över har rasat från en tätposition till en ganska medioker position långt ned bland västvärldens industriländer. Det är sorgligt med den utvecklingen. Men det var inte det här, fru talman, som jag skulle prata om, utan någonting helt annat. Det talas väldigt mycket , här i kammaren också, om klimatet. Då kan man undra vad det är. Tyvärr pågår det en systematisk desinformation som är riktad till våra medborgare där man bland annat blandar ihop klimat och väder, som redan har nämnts här. I går till exempel spreds väldigt brett i medierna ett budskap om att den här vintern har varit rekordkall. Då passade man på att påpeka att även de två senaste vintrarna har varit rekordkalla. Sådan information kan faktiskt få en del människor att tro att global är en bluff. Det finns ju krafter som försöker driva tesen att det inte pågår någon klimatförändring eller uppvärmning. Därför tycker jag att det nästan är lite oansvarigt att medierna inte påpekar att den genomsnittliga globala temperaturen, om man tittar på hela jordens världshav och atmosfär, faktiskt slog rekord 2010. När man pratar om klimat måste man förstå att det handlar om långsamma förlopp i förhållande till vår mänskliga tideräkning. I förhållande till den genomsnittliga temperaturen under hela vårt förra århundrade, om man mäter just den samlade atmosfären och havens massa har alltså 2010 legat drygt en halv grad högre än snittet för . Det är klart att det är variationer mellan årstiderna, även om de är små. Det finns enstaka år och det finns enstaka månader som sticker ut, men det är väldigt tydligt, vår planet håller sakta på att bli varmare. Ingen borde faktiskt längre förneka detta. Att värma ett helt jordklot kräver självfallet enorma mängder energi. Det tar naturligtvis väldigt . Det vet var och en som kokar i en stor kastrull jämfört med i en liten. Ju större volym, desto tar det om man har samma spis. Den kokare som vi talar om i det här sammanhanget är solen som bestrålar vår jord med mer än tio mer energi än det som hela mänskligheten omsätter. Det handlar om stora mängder. Eftersom vår planet har förändrat sina egenskaper över hela sin livslängd när det gäller det kemiska energiflödet mellan jorden och omvärlden har naturligtvis förhållandena för vad som absorberas och reflekteras varierat .