prot · GZ0946 · 2011-12-12 00:00:00 — Det kommer vi att få se i och på många andra ställen precis som vi sett i vårt land. Det är klart att det tar tid också i . Fred är inte heller någonting som snabbt nås. Det finns, herr talman, alltför många exempel på just detta. är självfallet inget undantag. När talar av misslyckanden låter det som att historien började . Så är det ju inte. Som sagts är det trist att inte lyfta fram de framgångar som ändå gjorts. När flickorna får utbildning det är en ökning från till när det gäller dem som deltar i grundläggande utbildning är det en del i byggandet av en bättre framtid. Det är ju så vi jobbar med utvecklingsarbete i många andra sammanhang och i så många andra länder. Jag funderar också på vad alternativet är. Hur ser alternativet ut? Skulle framgång födas och följa av att , som vill, lämnar 2013? Skulle då demokrati åstadkommas? Skulle fler få utbildning? Och varför skulle bara lämna? Skulle inte alla lämna? Jag funderar också på om det hade varit bättre om talibanerna hade fortsatt de här ytterligare tio åren. Hade då fler flickor fått utbildning? Hade fler flickor och kvinnor fått möjlighet till en bra och säker förlossning? Jag tror inte det. Jag tog del av kommentar. Hon är afghansk kvinnorättsaktivist och forskar på . Hon ger en tydlig signal till oss alla: Hon hoppas att det internationella samfundet inte ska göra som när de lämnade . av inbördeskrig följde på det uttåget, och på det afghanska talibaner. Låt oss inte göra om dessa misstag! Låt oss göra någonting bättre än det som hände när lämnade! Låt oss stödja den afghanska regeringen och dess arbete för en ordnad övergång! Det kommer inte att vara lätt. Det finns massor av chanser att det blir misslyckanden på nytt och att det kommer bakslag. Så är det, och så lär oss historien att utveckling sker. Det får dock inte göra oss så modfällda att vi ger upp. Om den afghanska regeringen vill att vi ska vara med att stötta och hjälpa dem att bygga säkerhet ska vi naturligtvis bidra. Det innebär inte att vi inte ska stödja civila organisationer. Vi har till exempel en ökning av Svenska Afghanistankommitténs insatser med 50 miljoner. Det är bra och viktigt. Vi har en ökning som kommer det har framgått tidigare, inte minst av inlägg där vi ökar våra biståndsinsatser från 520 miljoner till 620 miljoner 2014. Det är en signal att vi vill göra annorlunda, att vi fortsatt vill vara kvar för att stötta utveckling och demokrati. Jag delar också det sade tidigare, nämligen vikten av att vi försöker samordna oss så att vi inte är ett problem med vårt bistånd utan faktiskt bidrar till en kraftfull utveckling. Det är naturligtvis inte enkelt när en budget, som , består av biståndsmedel. Det är naturligtvis inte bra. Förutsättningen är alltså att minska beroendet av bistånd och säkra att man får i gång en ekonomisk utveckling att man får i gång företagande och investeringar så att människor vågar tänka långsiktigt och vågar investera för jobb som skapar nya möjligheter för människorna. Det är möjligheter som under så många årtionden trampats sönder av inbördeskrig och stridigheter. Självklart är det en politisk lösning som måste till för att få fred i . Självklart måste den finnas och få sin form inne i men också, precis som utrikesministern tidigare nämnde, i den regionala kontexten. Det är nämligen en viktig del av problembilden i området. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. 29 (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till reservationer nr 2 och nr 4. har redogjort för vårt ställningstagande gällande tillbakadragande av väpnad styrka i . Jag tänkte härmed gå närmare in på vår syn gällande biståndsinsatser i , som det också läggs fokus på i regeringens proposition gällande insatser i . Vår starka förhoppning är att viktiga biståndsinsatser fortfarande kan vara kvar och göra nytta för befolkningen i landet. Till exempel har verkat i landet och klarat av att genomföra insatser innan några trupper fanns i landet. Det är dock viktigt att komma ihåg att framtiden är mycket oviss i , och läget är instabilt. Det är svårt att förutse effekterna av vissa biståndsinsatser. är ett av världens fattigaste länder, och civilbefolkningen befinner sig i ett mycket utsatt läge. I vår biståndsbudget föreslår vi ett kraftigt ökat stöd till UNHCR och humanitära insatser bland annat för att vi ser att det vid behov kan behöva ges ett utökat stöd till de flyktingar som finns i och dess närområde. Vi anser även att organisationer i det civila samhället som har ett gott samarbete med lokalbefolkningen i landet utför ett viktigt arbete i . Under förutsättning att säkerhetsläget är sådant att organisationer i det civila samhället kan verka utan risker anser vi även att långsiktiga insatser riktade till de mest fattiga och utsatta i ska kunna fortsätta verka. I regeringens proposition gällande ISAF framgår det att det svenska biståndet ska anpassas efter åtaganden i givarsamfundet, att vi ska kanalisera av biståndet genom den afghanska regeringens system samt att är på god väg att uppnå detta mål. Vi i reagerar här och ställer oss kritiska till att kanalisera svenska biståndsmedel via den afghanska regeringens system. I propositionen framgår det att få framsteg har åstadkommits gällande den afghanska myndighetens kapacitet att hantera ökade resursflöden. Det finns också rapporter om omfattande korruptionsproblem och pengar, däribland biståndsmedel, som forslas ut ur landet med risken att stödja både knarkhandel och terrornätverk. Trots miljarder av utländskt bistånd till är det tyvärr så att mycket av dessa resurser inte kommer de fattigaste människorna till del. Om biståndspengar ska kanaliseras via den afghanska regeringens system anser vi att kraven mot korruption kraftigt måste skärpas, i stället för att vi blundar för de problem som finns. I propositionen framgår att ger bistånd till central nivå och nationella program. , när vi fick rapporten om den nya Afghanistanstrategin från Alliansen, Socialdemokraterna och , fick vi besked om att bistånd till de nationella programmen på grund av omfattande problem med korruption inte skulle öka. Frågan vi ställer oss är varför man över huvud taget ska fortsätta ge stora medel till program där det förekommer stora problem med korruption. vill se ett bistånd som når fram till de mest fattiga och utsatta i landet. Det tror vi inte uppnås genom att kanalisera biståndet via den afghanska regeringen. Några av de mest utsatta i landet är kvinnor och barn, och vi har tidigare i denna debatt fått höra fruktansvärda rapporter om till exempel den höga mödradödligheten i landet. Insatser inriktade på hälsa och skydd för kvinnor och barn anser vi vara av vikt. Vi anser dock att regeringen inte ska kanalisera svenska bistånd via den afghanska regeringen utan att man i stället bör prioritera humanitärt bistånd genom UNHCR samt via organisationer i det civila samhället främst , som utför ett mycket gott arbete med att till exempel anställa lokalarbetare för olika insatser. Inom ramen för vår biståndsbudget, som kommer att debatteras , föreslår vi ett utökat stöd till organisationer i det civila samhället. Här är vår önskan att rikta en del av dessa anslag även till och andra organisationer i det civila samhället i . Jag vill avsluta med att säga att även om vi ifrågasätter möjligheterna till framgång med de militära insatserna i , vilket redogjorde för, ifrågasätter vi inte våra svenska soldaters goda intentioner och goda försök att uppnå en fredlig utveckling i . Jag vill rikta all heder till de svenska soldaternas insatser. Jag yrkar återigen bifall till reservationer nr 2 och nr 4. I detta anförande instämde (SD) 30 (KD) replik: Jag skulle vilja ställa två frågor till . Du talar dig varm för att det behövs mer biståndsinsatser i . Hur går det ihop med att ni vill dra bort trupperna? Hur ska det gå till? Är det inte militär närvaro som möjliggör biståndsinsatser? Den andra frågan, herr talman, blir jag inte riktigt klok på. säger å ena sidan att biståndet ska ökas medan ni å andra sidan har föreslagit en kraftig minskning av biståndet. ger en procent av bnp, men ni har föreslagit en sänkning till . Hur går det ihop, ? 31 (SD) replik: Först den första frågan, att militär närvaro möjliggör bistånd. Ja, detta är en stor fråga: Behövs det militär närvaro för att man ska kunna genomföra insatser säkert? Det är ingen lätt fråga. Men jag har själv pratat med representanter från till exempel som har verkat där och som har människor från som arbetar och får löner. De har goda relationer med befolkningen och ser inte att det är avhängigt militära insatser. Jag sade också i mitt anförande att en förutsättning för att de ska kunna fortsätta verka är att säkerhetsläget tillåter det. Men vi har goda förhoppningar att de ska kunna göra det och att det inte är avhängigt militära insatser, för de verkar på ställen där det inte finns militärer. Fråga två om att vi vill minska biståndet: Ja, men vi ger fortfarande 2530 miljarder i bistånd . är välkommen att lyssna på vår debatt där jag kommer att redogöra för hur våra prioriteringar inom biståndet kommer att se ut. Till exempel vill vi öka biståndet till svenska organisationer i det civila samhället, för det är många insatser som vi har väldigt gott förtroende för. En av de svenska organisationer som verkar i är ju . 32 (KD) replik: säger att det här inte är en lätt fråga, och det är det inte. Hon säger också att hon har goda förhoppningar. Men man kan inte leva på goda förhoppningar. Ska man verka i och göra en insats i det läge som är och som har varit historiskt är man naiv om man tror att man å ena sidan kan plussa på biståndet och å andra sidan dra undan möjligheterna att vara där. Det är bra att den här diskussionen kommer fram, för jag tycker att det är en inkonsekvens. Jag tycker också att det är ledsamt att inte vill stå bakom enprocentsmålet i vårt bistånd. 33 (SD) replik: Jag uppfattar inte att jag fick så mycket mer av en fråga, men jag ska försöka utveckla detta ytterligare. Som jag sade har biståndsorganisationer verkat i landet och kunnat nå ut med biståndsinsatser utan militära insatser innan militären ens var där. Därför anser vi att biståndsinsatserna kan fortsätta. kan en inblandning av militären till och med utgöra en ökad säkerhetsrisk för biståndsarbetare. Därför ser vi inte att fortsatta militära insatser i är avhängigt för att biståndsarbetare ska kunna fortsätta verka där. Om tycker att det är tråkigt att vi vill sänka biståndet så finns det mycket inom biståndet som vi anser är viktigt för att hjälpa nödlidande människor runt om i världen. Men vi anser också att det finns bistånd som kan ifrågasättas, där man kan ifrågasätta rimligheten. Vi anser att det är viktigt att ta ett helhetsansvar för vår svenska ekonomi och också ta ansvar för brister som finns i . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 7 § Fortsatt svenskt deltagande i den internationella Kosovostyrkan (Kfor) Föredrogs sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 2011/12:UFöU3 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella Kosovostyrkan (Kfor) (prop. 2011/12:33). 34 (SD): Jag yrkar inledningsvis bifall till reservationen. Demokrati är möjlig när medborgarna har en gemensam identitet och en självständig stat. är lyckligt unnat då vi haft en gemensam identitet och samma nationsgränser. Vi har levt i fredstillstånd . Det är få länder förunnat. Det vanligaste är att olika folk har bott i ett och samma område , men detta kommer i konflikt när områden åberopas av olika folk. Ett sådant område är Kosovo. Serberna flyttade in i Kosovo , och var en stat med administrativt centrum i Kosovo. Serberna har räknat Kosovo som sitt moderområde. Successivt har serberna genom krig och invandring förlorat Kosovo. bröt en väpnad konflikt ut i Kosovo mellan serbisk armé och albansk gerilla. startade Nato ett bombkrig mot serbiska armén i Kosovo. De serbiska styrkorna flydde Kosovo, varefter Nato förde in trupp. Den internationella styrkan Kfor har alltsedan dess säkrat freden. Kosovo förklarade sig självständigt , och har tillsammans med ett antal andra länder erkänt Kosovo som nation. Inom EU är det dock flera länder som inte erkänner Kosovo, däribland , , och . som Kfor har verkat i Kosovo har de flesta serber och 90 000 romer fördrivits ur landet. Sammanlagt har ca 250 000 människor fördrivits ur Kosovo. Delar av den kosovoalbanska gerillan gick efter kriget direkt in i polisen. Risken är stor att det på det viset följde med kriminella element in i Kosovos poliskår. Utvecklingen, ekonomiskt och demokratiskt, i Kosovo har varit bristfällig trots bördig jord och stora mineraltillgångar. Det finns vittnesmål om Kforofficerare som ångrat sitt deltagande efter att de sett utvecklingen. De engagerade sig för de mänskliga rättigheternas skull men har upplevt en stor besvikelse efter kriget. Natos agerande vid bör analyseras så att inte samma misstag görs om. Det är vår uppfattning i att Kosovos regering skulle kunna ta över ansvaret för den stat man själv utropat som självständig. Det finns inga yttre eller inre hot som inte Kosovos regering själv borde kunna hantera. Situationen i det nordligaste , som är dominerat av serbiska bosättningar, är fortfarande instabil. Vid kosovoalbanskt våld mot den serbiska minoriteten i nordligaste bör allt svenskt bistånd till Kosovo dras in. Det är uppfattning att det svenska engagemanget i polis-, tull och rättsinsatsmissionen, Eulex, är tillräckligt i nuvarande situation och att vårt deltagande i Kfor därför successivt kan dras ned. I vårt förslag till riksdagsbeslut säger vi att den svenska insatsen inom Kfor ska vara helt avvecklad vid utgången av 2012. 35 (S): Låt mig få inleda med att yrka bifall till det sammansatta utrikes- och försvarsutskottets förslag till beslut om fortsatt svenskt deltagande i den internationella Kosovostyrkan Kfor. Den tidigare talaren berättade bakgrunden till att det finns en internationell insats i Kosovo. Man har sett att Kosovo mer och mer klarar att ta hand om säkerheten i sitt eget område. Därför beslöt man på ett Natomöte att successivt fasa ut insatsen. För del har nedtrappningen skett under . återstår endast en liten del. Det är 70 soldater som bara kommer att ha beväpning för egen säkerhet. Egentligen kan man väl säga att propositionen kanske inte ens hade behövt gå genom riksdag. fattar ju beslut om att sända väpnade soldater utomlands, och när det gäller vårt eget skydd, som det nu handlar om, är det inte helt uppenbart att det skulle behövas ett riksdagsbeslut. Jag tycker emellertid att det är bra att regeringen gått till riksdag med detta just för att slå vakt om att det ska finnas ett riksdagsbeslut i grunden när vi sänder våra soldater utomlands. Det är bra att det dessutom finns en så pass bred enighet i riksdag som finns beträffande detta. Framtiden för hela ligger naturligtvis i att länderna i fråga får möjlighet att bli medlemmar av Europeiska unionen. Tyvärr har vi sett en del bakslag på den fronten. De allra flesta partier i riksdag står upp för att vi ska ha en öppen dörr så att , Kosovo och så vidare framöver ska kunna bli medlemmar av Europeiska unionen. Det är på det sättet man slutgiltigt skapar fred, säkerhet och stabilitet i området. Fram till dess kommer det nog att behövas stöd, antingen genom EU-insatsen Eulex, som stöder rättsstaten, eller något slags militärt stöd där Kosovo i slutändan kanske klarar av att själv ta ansvaret. Men till dess krävs det nog internationell närvaro. Det beslut vi ska fatta går ut på att vi börjar med 70 soldater och minskar sedan antalet successivt, och avslutas den svenska insatsen. Då avslutas också en 14-årig insats. Vi hade tidigare en debatt om ISAF, som hållit på . Kosovo är en betydligt mindre yta med betydligt färre invånare. Det har funnits mycket soldater i området. kan vi se att vi trots allt kommit en bra bit på väg. Alla problem är inte lösta. Säkerheten och stabiliteten finns inte till . När vi avslutar insatsen har det gått . Det är därför inte underligt att det tagit också i . 36 (M): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag och avslag på reservationen. Utskottet förordar ett svenskt bidrag bestående av högst 70 personer fram till och med ; antalet fasas därefter ut till absolut , allt under förutsättning att den relativt positiva utvecklingen i hela Kosovo består. Denna minskningstakt av insatsen gör det möjligt för att fortsatt upprätthålla huvuddelen av de uppgifter vi har. Det gäller särskilt det regionala ramansvaret som vi har från de fem samverkans- och observationsteamen. Det allmänna säkerhetsläget har, som vi vet, förbättrats i Kosovo under det senaste årtiondet, men de kosovanska säkerhetsstyrkorna behöver fortsatt stöd för att upprätthålla sina egna strukturer. Det är därför den fortsatta internationella militära närvaron är nödvändig. Framöver står Kosovo inför stora utmaningar på det ekonomiska och det sociala området. Kombinationen av en mycket ung befolkning, med en genomsnittsålder på , en arbetslöshet på och en låg nivå på investeringar samt ett stort handelsunderskott leder till stora påfrestningar för det kosovanska samhället. har motsättningarna i norra ökat. Det har att göra dels med en mångårig handelsdispyt mellan och Kosovo, dels med frågan om gränskontroller i de serbiskdominerade delarna av Kosovo och gränsen mot . Här måste regeringen i Priština göra större ansträngningar för att vinna förtroendet hos befolkningen i norr. Det är en uppgift som inte kan lösas av den internationella närvaron, utan det ansvaret faller på regeringen i Priština. Det har å andra sidan, herr talman, skett framsteg på den politiska nivån, i dialogen mellan och , mellan och ; det kallas för dialogen mellan och . Inom ramen för den dialogen, som leds av EU:s höga representant , har man nått överenskommelser om bland annat formerna för folkbokföring, fastighetsregister, ID-handlingar, examensbevis och tullstämplar. Det kanske framstår som väldigt tekniskt men är i grunden viktiga framsteg för att underlätta förutsättningarna för människor att kunna ha en bra tillvaro i båda länderna. EU:s största åtagande i Kosovo sker genom rättsstatsinsatsen Eulex. Man är djupt involverad i utvecklingen. Insatsen består av ungefär 2 700 medarbetare, varav ca 80 civila svenskar, och har välkomnats av både och Kosovo. Insatsen syftar till att stödja polis och rättsväsen samt tullverksamhet. I och med att EU genom Eulex tagit ett allt större ansvar har det skapats förutsättningar för Nato att gradvis reducera styrkenivån. Den allra största utmaningen för Kosovo är att landet just nu varken har ett stabilitets- och associeringsavtal eller ett officiellt medlemskapsperspektiv i EU. Som sade är det vad Kosovo behöver. Det känns bra att vi är många som är överens om det i denna kammare. bedriver ett utvecklingsarbete i Kosovo som syftar till att stödja Kosovos närmande till EU. Det arbetet fokuserar på miljö och klimat, utbildning samt demokratisk samhällsstyrning och mänskliga rättigheter. Det är viktiga delar i arbetet med att förbereda Kosovo för ett EU-medlemskap det finns politiska förutsättningar för ett sådant och landet svarar upp mot medlemskapskriterierna. Jag vill avslutningsvis understryka vikten av att alla svenska soldater som deltar i fredsfrämjande insatser i detta fall handlar det om 70 personer, och de kommer att bli färre alltid ska känna att de har ett starkt stöd från denna kammare. Det gäller oavsett var insatsen äger rum eller i vilket skede den genomförs. Alla insatser som görs för att stärka bidrag till internationell fred och säkerhet förtjänar det erkännandet. 37 (MP): Kosovos väg till ett självständigt land har kantats av tuffa förhandlingar och uppslitande tvister med grannländerna samt konflikter mellan olika landsdelar som försöker slita isär landet. Tyvärr fortgår dessa motsättningar än . Kosovos parlament antog en självständighetsförklaring och lovade att genomföra förslag, som inte hade vunnit gehör i året innan. Tyvärr har motsättningarna ökat i Kosovos norra delar. En flerårig handelstvist mellan och Kosovo och frågan om gränskontroll har lett till oroligheter och våldsamheter. Här har Kfor och EU:s rättsstatsinsats i Kosovo, Eulex, ett stort ansar för att upprätthålla ordning och säkerhet i området. är en del av den säkerheten, och tillsammans med andra länder gör vi där ett bra arbete. pågår en dialog mellan och Kosovo; den leds av EU:s höga representant . Kosovo har svårt att få EU-status eftersom inte alla EU-länder har erkänt landet. Kosovo har heller inget stabilitets- och associeringsavtal med EU, vilket de övriga länderna på har. Risken är att Kosovo halkar efter de andra länderna på och övriga EU-länder om det inte får ett brett erkännande av samtliga EU-länder. har bedrivit utvecklingssamarbete i Kosovo, och den pågående samarbetsstrategin är inriktad på tre sektioner miljö och klimat, utbildning samt demokratisk samhällsstyrning och mänskliga rättigheter. deltar 30 länder i Kforstyrkan. Den totala styrkan i Kosovo uppgår till ungefär 5 500 personer. Det svenska militära bidraget består av 70 personer och utgörs bland annat av samverkans- och observationsteam, militära rådgivare, stabsofficerare samt erforderliga stödresurser. Efter minskas den svenska truppen med tio personer, och därefter avtar numerären successivt fram till utgången av 2013. Med det, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 38 (FP): Det har varit en lång debatt om det internationella fredsfrämjande arbetet, och vi kan nog erkänna att viss skepsis uppstått i världen över huruvida det är möjligt att med bland annat militära resurser åstadkomma stabilitet och fred. Därför tycker jag att det är viktigt att peka på att insatsen i Kosovo, Kforinsatsen, rimligtvis ser ut att lyckas med det, i likhet med andra insatser på . När man läser den reservation som har inser man att det kanske inte är så stor saklig skillnad om det ska vara 70 eller 50 soldater i Kosovo . Enighet synes råda beträffande den utfasning som förestår. Det är ändå värt att notera att reservation till handlar om den långa historiska konflikten mellan det kristna å ena sidan och det å andra sidan. Jag vet inte om det är en tillfällighet eller om det finns en djupare tanke bakom. Jag konstaterar att både reservationen och det anförande som hölls här av i stort sett utelämnar de missgrepp och onda avsikter som har funnits på den serbiska sidan . bombkrig mot serberna nämns men inte det förtryck under vilket kosovanerna levde och inte heller de planer på etnisk rensning som de flesta historiker menar ändå fanns när Nato ingrep. Jag vill med detta yrka bifall till förslaget i betänkandet. 39 (C): När vi nu glädjande nog kan sätta punkt för en svensk fredsinsats ska jag ge en kort historisk exposé, lite i den anda som tog upp. Kosovo betyder ungefär Koltrastlandet och har liksom en lång bakgrund av krig och inbördeskrig, även i modern tid. Här har i ett millennium och mer pågått en dragkamp mellan folkslag och religioner, mellan kristna serber och muslimska afghaner. har krig och inbördeskrig hårt drabbat det lilla landet med drygt 2 miljoner invånare, varav med albanska rötter. Efter ingick Kosovo i det nybildade kungariket , och efter olika maktskiften och förödande strider blev Kosovo en autonom del av den socialistiska republiken . När denna föll samman under fruktansvärda etniska strider blev Kosovo en del av , förtrycket ökade och Nato ingrep för att stoppa övergrepp och fördrivningar. Därefter tog den internationella Kosovo Force, Kfor, på FN:s mandat över säkerhetsansvaret i Kosovo . Situationen är fortfarande spänd i framför allt norra delen där befolkningen har serbiska rötter, men utvecklingen i hela Kosovo har ändå successivt stabiliserats. Kosovo har utropat sin självständighet och FN har uppmanat till dialog mellan och .