prot · GY0978 · 2011-03-29 00:00:00 — Jag tackar finansministern för svaret, även om det var stumt och sedvanligt och innehöll samma retorik när jag ställer en fråga om allvaret i att det faktiskt är så att andelen långtidsarbetslösa i vårt land ökar och ökar dramatiskt. Regeringen är ingen regering som drivs mot full sysselsättning. Regeringen administrerar en långtida arbetslöshet och är oförmögen till insatser eftersom den är ideologiskt blind. Regeringen har bara ett vapen i sin arsenal, och det heter jobbskatteavdrag 1, 2, 3, 4 och möjligen 5 och 6. Men till de 52 300 ytterligare långtidsarbetslösa som har vuxit i antal till , i en kö på 120 000 utanför arbetsmarknaden, med långtida arbetslöshet, utan insatser och utbildning för att kunna komma vidare i arbetslivet säger regeringen ingenting. Det är fas 3-åtgärder och sänkt arbetslöshetskassa. Jag tror att det också handlar om en annan sak, , nämligen regeringens huvudsakliga strategi på arbetsmarknadsområdet. Den vill man inte tala så högt om. Avsikten är att driva ned lönekostnader och att skapa en annan arbetsmarknad. Därför gick ni direkt på arbetslöshetsförsäkringen och sänkte a-kassan i visshet om att detta etablerar en ny lägstalönenivå. Därutöver vägrar ni gå in med kvalitativa åtgärder som kan etablera människor i ett näringsliv som utvecklar förädlingsvärdet. Ni stimulerar i stället fram jobb som inte håller god kvalitet i resursutnyttjande och förädlingsvärde, inom exempelvis tjänstesektor riktad mot hemmen. Jag vill påstå att regeringen genom steril skattesänkningspolitik bedriver en slösaktig politik där man inte bygger landet starkare och inte hjälper människor att ta sig ur arbetslösheten. Hacket och bördan i finanskrisen kommer i stället att bli tyngre än under 90-talskrisen. har vi människor som inte har återkommit till arbetsmarknaden och i egenförsörjning efter denna stora krisfas. Och håller ni på att etablera en annan. Det ni vill göra nu är en brygga inte över till nya och bättre möjligheter utan till sämre möjligheter i lågkvalitativa jobb. Det är vad det handlar om, . 73 Finansminister (M): Full sysselsättning är en avgörande utgångspunkt för att ska stå sig väl som välfärdsland och i konkurrensen med andra länder på lång sikt. När denna kris sköljde in över befarade vi att sysselsättningen skulle minska med 300 000 och att sysselsättningsnivån varaktigt skulle hamna på 100 000 personer lägre. Vi befarade att arbetslösheten skulle gå och att sysselsättningen och arbetslösheten skulle fortsätta att försämras och krönas på en mycket hög nivå . har vi redan sett hur arbetslösheten har stannat av och börjat minska. Den har minskat snabbare i än i något annat europeiskt land. Vi ser att sysselsättningen ökar mycket kraftigt i privat sektor. Det är den kanske snabbaste sysselsättningsökning vi har haft efter en lågkonjunktur . Vi ser att vi framåtblickande kan ha stigande sysselsättning. Redan mot slutet av detta år kan vi se en arbetslöshet som börjar närma sig och kanske till och med går . Vi har en långtidsarbetslöshet som redan nu minskar i förhållande till . Dessa resultat skiljer sig från dem i övriga . har lägre arbetslöshet än . Till skillnad från , som ändå fick en mildare lågkonjunktur, har arbetslösheten hos oss aldrig kommit upp till de som vi har sett där. Till skillnad från , och står vi inte inför en lång sanering som kommer att driva upp arbetslösheten . står ut som ett av de länder som bäst har klarat krisen när det gäller arbetslöshet, sysselsättning, långtidsarbetslöshet och social utslagning i . Detta konstaterar också många internationella bedömare. Vad beror det här på? Det beror på att regeringen har fört en bred politik. Det är naturligtvis en traditionell krispolitik med åtgärder för att stimulera sysselsättningen under krisen, men också ett konsekvent fasthållande vid en arbetslinje. Det är där den svenska modellen gick fel under 70-, . Man började nedmontera drivkrafterna för omställning. Man började nedmontera drivkrafterna för ansvarstagande hos parterna. Man började nedmontera drivkrafterna för den enskilde att vara rörlig och att snabbt komma tillbaka i arbete. Där konstaterar vi nu att drivkrafterna har förstärkts och att svensk arbetsmarknad förefaller fungera mycket bättre. Vi har också återupplivat svenskt företagsklimat. Där tidigare de stora svenska företagsbyggarna lämnade landet dignande under förmögenhetsskatt, arvsskatter och ett företagsklimat som drev ut entreprenörer från landet kommer människor tillbaka. bygger man i . vill man vara verksam i . flyttar företag till . Vi har börjat vända den oljetanker som utbildningspolitiken innebär, den socialdemokratiska nedmonteringen av yrkesutbildningen och den socialdemokratiska nedmonteringen av kunskapsskolan som har gjort att så många unga människor har så svårt att få fäste på arbetsmarknaden. Det har vi börjat ta tillbaka och börjat öppna vägarna in. ser vi också att ungdomsarbetslösheten tidigt i krisen börjar glida nedåt. Det har inte byggt på att driva ned några lönekostnader. Vi har haft helt normala löneökningar . Vi räknar med att våra ansvarsfulla parter igen kommer att sluta avtal som är förenliga med att vi får en väl fungerande arbetsmarknad. Skiljelinjen går alltså här. Full sysselsättning med Alliansen utanförskap och bidragspolitik med Socialdemokraterna. Det är en grundläggande skiljelinje i svensk politik: bidrag kontra arbete. Det är där skiljelinjen går. 74 (S): Jag vill påstå att uppgången i svensk ekonomi som jag som socialdemokrat gläds åt är starkare än i andra länder för att nedgången var snabbare och starkare i . Regeringen var nämligen oförmögen att sätta in motkonjunkturella åtgärder som exempelvis gjorde för att hålla arbetskraften kvar i industrin och därmed komma i gång mycket snabbare. Det vill jag påstå är regeringens ansvar för att utslagningen blev så stark. Ni kommer inte undan de siffror som era myndigheter själva publicerar. Arbetslösheten har inte minskat sedan ni tog över regeringsmakten . Det som har ökat utomordentligt kraftigt är den långtida arbetslösheten. Jag vill påstå att det inte finns någon vetenskap som bevisar att de jobbskatteavdrag som ni värderar till 85100 miljarder har skapat ett enda nytt jobb, och om de har gjort det så är det till en väldigt hög kostnad. Men jag vill bestämt påstå att er oförmåga att satsa på utveckling i vårt land kommer att göra att en långtida arbetslöshet biter sig fast. Den utveckling jag talar om är att vi måste ha råd att satsa i infrastruktur för att klara regionförstoringen. Vi måste ha råd att bygga bostäder så att de unga kan flytta till regioner där det faktiskt finns jobb. Vi måste ha råd att erbjuda kvalificerad utbildning i stället för fas 3 där man går till ringa ersättning och utför saker som förvisso kan vara vettiga att göra men inte i relation till den utbildning och de möjligheter man skulle ha. I går skrev , andre ordförande, i en debattartikel i att 7 000 bygglärlingar går utan jobb, trots att han vet att efterfrågan kommer att öka inom denna sektor. Det är trångt med rekryteringen av arbetskraft. I stället blir de slussade till en parallell arbetsmarknad som innebär, som han skriver, att man får tömma papperskorgar i stället för att jobba med det man är utbildad för. Jag vill påstå att regeringens brist på investeringspolitik, att ta fart och bygga starkare och regeringens brist på åtgärder och utbildning av dem som är arbetslösa leder till att försvagas resursmässigt och inte kan utnyttja de styrkebälten som vi faktiskt har. Ytterst beror det på att regeringen slösaktigt bara har ett enda sikte i sin politiska arsenal: Sänk skatten! 75 Finansminister (M): säger att uppgången i enbart och endast handlar om att nedgången var så stark. Det väcker naturligtvis en del frågor. Hur kan det komma sig att arbetslösheten passerar i där bnp-nedgången var mindre? Hur kan det komma sig att har en arbetslöshet på ? Hur kan det komma sig att sysselsättningen i det som nämnde står och stampar medan den i i privat sektor växer ? har varit urtypen för sysselsättningslös tillväxt. År 20022006 2002, 2003, 2004 och 2005 i högkonjunktur såg vi arbetslösheten växa och sysselsättningen stagnera. Vi såg jobb lämna landet och företag slås ut. Men , tidigt i uppgången, tidigare än kanske något annat industriland, ser vi sysselsättningen växa. Snabbare än kanske något annat EU-land ser vi arbetslösheten pressas tillbaka. När vi nu blickar framåt kan vi se en snabb sysselsättningsökning inte minst i offentlig sektor, i vård och omsorg, i skola och äldreomsorg. Där kommer vi nu att kunna se en stark sysselsättningstillväxt . Detta beror på ett ansvarstagande där vi har kunnat föra en mer expansiv politik än i något annat EU-land om man lägger ihop 2009, 2010 och 2011. Det har varit en politik med stora överskott, ingen bristande trovärdighet, ingen stigande skuldsättning, inga räntechocker inget av det som plågat svensk ekonomi under . Arbetslinjen är verktyget för att säkra vägen tillbaka till full sysselsättning. Det handlar om företagsamheten som jagades av socialdemokrater och socialdemokratisk ideologisk översyn, där företagaren var en person som ställde till skada och utgjorde grunden för varje samhällsproblem. Utbildningen: Den grundläggande restaureringen av kunskapen i den svenska skolan har vi nu inlett. Vi har yrkeskunskapens återkomst där vi tar tillbaka de flumskolans skadeverkningar som vi har sett . Här är alternativen. Socialdemokraterna förordar inte en politik där vi ska investera oss ur en kris. Det man förordar är kraftigt höjda skatter för vanliga löntagare. 4 miljoner löntagare ska få höjda skatter. Det är en nedmontering av arbetslinjen med ett återställande av en sjukförsäkring som inte fungerade och en höjd och förlängd a-kassa. Det är en utbyggnad av inlåsningen på Ams. Det är en återgång till en traditionell Amspolitik, inte den arbetsförmedling med jobbsökande som vi ser utan en traditionell Amspolitik för att låsa in människor. Det är det socialdemokratiska alternativet, och då vet vi hur det kommer att gå. Då knäcker man nacken på uppgången, där bristtalen och räntehöjningarna driver ned sysselsättningen och där det enda fungerande alternativet i praktiken är ett stigande utanförskap. Det är precis här det socialdemokratiska politiska misslyckandet har varit så tydligt : utanförskap efter varje kris. Det måste ju ha en orsak. Om någonting fungerar annorlunda än vad det tidigare gjort måste det ha en orsak. Varför inte ta och erkänna att vår politik har fungerat? Varför inte ta och säga som det är: Vi har vänt tillbaka mot full sysselsättning, medan Socialdemokraterna drev fram massarbetslöshet! 76 (S): Det skulle vara intressant om avslutningsvis i denna debatt, där jag anklagar honom för att inte vidta åtgärder och få ned den långtida arbetslösheten och där jag tycker att det är slöseri att ha så många arbetslösa, svarar på några frågor. Är det verkligen så att förvärvsfrekvensen, den andel av befolkningen som arbetar, har ökat i regeringen sedan skiftet 2006? Tycker du att vi investerar tillräckligt mycket i infrastruktur och trafikering? Fungerar det på ett nöjaktigt sätt för att utvecklingen ska fortsätta? Tycker du att det byggs tillräckligt många bostäder för att vi ska kunna utnyttja regionförstoring och människors vilja att flytta till nya arbetsplatser? Tycker du att vi använder instrumentet utbildning i tillräckligt hög grad för att få fram nya hantverkare, nya ingenjörer, nya utbildade på skilda sektorer i vårt näringsliv? Är du nöjd med infrastrukturpolitiken, med utbildningspolitiken, med bostadspolitiken? Har ni gjort allt vad ni mäktar att göra? Är det bara skattesänkningar som är möjligt att fortsätta med? Det är mina frågor till dig, . Besvara också frågan: Har förvärvsfrekvensen ökat eller minskat ? 77 Finansminister (M): menar att regeringen inte har vidtagit några åtgärder. Helt passivt har vi mött en ekonomisk kris där inget av det vi har gjort har fungerat. Trots det överraskar svensk arbetsmarknad mer än någon annan arbetsmarknad i . Långtidsarbetslösheten har gått ned med 23 000 personer jämfört med samma månad . Arbetslösheten faller snabbast i , med undantag för . Sysselsättningen stiger snabbare än i något industriland, snabbare än den kanske har gjort vid någon återhämtning i , med undantag för de rekordår vi hade efter devalveringarna . Arbetskraften är redan tillbaka på den nivå vi hade före krisen, sysselsättningen också. Ingenting har gjorts av regeringen allting fungerar annorlunda. Den logiken och den historien kommer väljarna aldrig att acceptera. Väljarna har sett att det har varit en bred politik, starka offentliga finanser. Alla andra något undantag kanske ska nu sanera sina offentliga finanser: höja skatter, dra ned på offentliganställdas löner, skära i trygghetssystemen, höja pensionsåldern. Vi kan tala om en aktiv reformagenda. Vi kan fortsätta att diskutera skattesänkningar. Vi kan diskutera vad vi ska göra för att höja lärarnas status. Vi kan diskutera vad vi behöver göra för att komplettera arbetsmarknadspolitiken för att bättre nå de långtidsarbetslösa. Vi kan tala om vad vi behöver göra för att utveckla integrationspolitiken så att vi breddar vägarna in i för dem som kommer hit. Det kan vi göra därför att vi har starka offentliga finanser. Vi har kunnat bedriva en mer aktiv stabiliseringspolitik med större trovärdighet än vi har kunnat på många, därför att vi har haft ordning och reda. Och vi har byggt detta på den grundläggande utgångspunkten att det ska löna sig att arbeta, att arbetslinjen är grunden för full sysselsättning. Det är vår politik. Den ger resultat. Skiljelinjerna i svensk politik har kanske aldrig varit så tydliga som kring detta. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2010/11:230 om personal- eller närvaroliggare 78 Finansminister (M): har frågat mig om jag avser att verka för Ursäkta mig jag är i svaret om fjärrvärmen. har frågat mig varför jag bromsar och tvekar inför förslag som skapar vita jobb, förhindrar skattefusk och stöder seriösa företagare varför gedigna arbete har blivit en hyllvärmare på eller om jag avser att ta något initiativ med anledning av denna utredning vilka andra aktiva förslag mot skattefusk och svartarbete som bereds inom och om jag avser att verka för att dessa blir till propositioner. Jag får inledningsvis konstatera att personalliggarna enligt den utvärdering som har gjorts motverkat svartarbete inom framför allt restaurangbranschen. Ett antal andra åtgärder har också införts som verkat i samma riktning, fast med en mer övergripande räckvidd. Så har till exempel kravet på certifierade kassaregister i kontantbranscherna förbättrat möjligheter att stoppa svarta inkomster. HUS-avdraget har gett ökade incitament för vitt arbete. Nya skatteavtal har försvårat internationell skatteflykt. De förslag som lades fram i utredningen och kontrollbesök har remissbehandlats. Remissinstanserna har många synpunkter på förslagen. Det är därför inte möjligt att låta förslagen gå direkt till lagstiftning, utan en omarbetning är nödvändig. Dessutom har en särskild utredare tillsatts för att utreda frågan om månadsvisa kontrolluppgifter. Han ska redovisa sina förslag . Det kan finnas anledning att avvakta de förslagen innan vi överväger att utöka personalliggarsystemet. Vi arbetar med ett antal förslag inom som ska motverka skattefusk och svartarbete. Som exempel kan jag nämna det fortsatta arbetet med skatteavtal med andra länder. Det går naturligtvis inte att utlova propositioner innan beredningen av olika förslag är avslutad. Men jag ser allvarligt på skattefusket och kommer att fortsätta att motverka det. 79 (S): Bakgrunden till min interpellation är att jag ursprungligen ställde en fråga där jag följde upp en fråga som min partivän ställde för . Där påpekade hon att systemet med så kallade personalliggare, alltså närvarokontroll vad det är för folk som arbetar på platsen har varit mycket verkningsfullt inom frisör- och restaurangbranscherna. Det är ett effektivt system mot svart verksamhet. Det finns de som gör bedömningen att i hotell- och restaurangbranschen har det synliggjort en ekonomi på 4 miljarder. Det är alldeles utmärkt. svarade ungefär som han svarar . På frågan jag skrev kring just , som ville ha en utvidgning till branscherna bygg och tvätteri, svarar nu återigen att det inte finns en proposition i närheten: Vi måste arbeta vidare med beredning på . I min skriftliga fråga ställde jag frågan när man avser framlägga ett förslag. Jag konstaterar när jag följer upp detta med en interpellation att inte är flinkare med penna, tanke och händelser än han var till och för sedan till mig, utan han fortsätter med att säga att beredning pågår. Jag är väldigt fundersam över varför bromsar förslag som skapar vita jobb, förhindrar skattefusk och stöder seriösa företagare. För inte länge sedan var byggbranschen, fack och arbetsgivare, på skatteutskottet. Enigt sade de: Ta fram ett förslag! Skynda dig på! Vi vill ha sjysta villkor. Varför har det här jobbet bara blivit en hyllvärmare på ? Du har ändå fjärrvärme där. Det var du inne på . Du behöver inte ha detta också som en hyllvärmare. Vilka andra förslag när det gäller skattefusk och svartarbete, frågar jag dig, bereds inom kansliet, och när blir det proposition av dem? Sanningen är att med dig som finansminister och med en moderatledd regering har det inte hänt någonting på detta område. Det förslag om närvaroliggare som togs fram och blev politik hade beretts och stod färdigt i hyllan. Det var bara att skicka till med en adressetikett. Du kommer säkert i ett inlägg att ta fram skatteavtalen med andra länder. Om du har läst igenom alla papper på departementet vet du att detta är en produkt av ett arbete som den socialdemokratiska regeringen var med och drev i . Än har du inte åstadkommit något på detta område och inte orkat ta fram de förslag som är beredda, som bara är att skicka till och klubba igenom. 80 Finansminister (M): Låt mig säga att jag välkomnar interpellation. Systemet med personalliggare har fungerat väl. Det fanns mycket kritik mot detta när vi genomförde det. Det skulle bli administrativt krångligt. Det skulle vara besvärligt för branscher som frisörer och restauranger att hantera detta. Vi har sett att det har fungerat väldigt väl. utvärdering tyder på att det kan ha gett betydande förstärkningar av skatteintäkterna. Därför är det naturligtvis också glädjande att vi för till exempel restaurangbranschen kan gå vidare med en lång rad andra åtgärder. Vi har närmast haft en diskussion om hotell- och restaurangmomsen. Vår strategi bygger på att man både ska lätta på skatterna så att flera människor kan arbeta i den vita sektorn och skärpa kontrollerna för att motverka illojal konkurrens från företag som inte betalar sina skatter eller fullgör sina förpliktelser. När det gäller det här förslaget finns särskilda omständigheter som är komplicerade. En skillnad mellan ett bygge och en restaurang är, lätt insett, att arbetsplatsen på ett bygge inte är lika väldefinierad och lättkontrollerad som på en restaurang. Närvaro och kontroll på en byggarbetsplats är väsentligt mer komplicerat. Det är därför det inte går att genomföra förslaget. Det har också framförts hård kritik från branschen om detta. Vad man vill ha är ett fungerande system med personalliggare. Det är naturligtvis min ambition att vi ska komma fram med ett fungerande förslag till personalliggare. Det vore ett steg framåt om vi kan få detta att fungera väl i byggsektorn. Det är en inriktning som jag instämmer i. Den dubbla strategin att skärpa kontrollen gäller inte bara byggsektorn. Den gäller också taxi och städning. Men strategin måste också kombineras med en bred politik för att underlätta för tjänstesektorn. Om man har så tunga skattekilar som vi har är det lätt att tjänstejobb drivs ut i en svart sektor. Därför är en kombinationsstrategi bra. Jag kan inte dela uppfattning att det inte har hänt saker under den här regeringen mot skattefusk. Vi har till och med tagit några av de förslag som Socialdemokraterna inte orkade, vågade eller ville ta fram. Det gäller inte bara personalliggare. Det gäller också räntesnurrorna och begränsningarna för handelsbolag att använda fastigheter på ett sätt som undviker beskattning. Vi har nått framgång med skatteavtal som Socialdemokraterna bara stod och stampade runt. Det faktum att vi har gjort framsteg med , där den socialdemokratiska regeringen inte ens kom till ett förhandlingsbord, är naturligtvis glädjande. Det faktum att vi har och , att vi har förvitat tidigare stora svarta sektorer, är naturligtvis glädjande. Jag vill inte här skapa en onödig bild av polemik och motsättning. Jag välkomnar interpellation. Jag tror att systemet med personalliggare är en naturlig del av ett skattesystem. Jag tror att det kan utvecklas särskilt för områden som byggbranschen. Men det här innebär ett rätt omfattande arbete som återstår att göra för att klarlägga definitionerna av arbetsplats, närvaro och kontroll för att detta ska fungera väl. När vi väl har gjort det ska vi naturligtvis återkomma till med ett förslag som kan bidra till att branschen fungerar bättre med mindre fusk, mer raka villkor och tydligare konkurrens byggd på att man följer lagar och regler. 81 (S): Jag vill bestämt påstå att finansministern visar senfärdighet. Jag tror att han är stucken ideologiskt i denna senfärdighet. Det finns en enorm flinkhet på andra områden. När man tittar på storheten skattefusk, som ibland ideologiskt döps om till skattefel, som kostar nationen 133 miljarder, händer inte mycket på Borgs departement. Men när en utredning, FUT-delegationen, studerar bidragsfusk som uppgår till 40 miljarder, varav 20 miljarder anses vara tekniska fel, vad det nu är, alltså sådant som ingen försöker medvetet dra till sig nytta av, döps det inte om till bidragsfel utan det är bidragsfusk. får nya resurser. Men vad får ? får neddragna resurser och får kämpa och slita med att få ihop sin verksamhet och prioritera hårdare i kontrollverksamheten. Kalla det gärna upplysningsverksamhet. Jag tror att det finns saker som inte sker medvetet på vare sig skatte- eller bidragsområdet. Upplysning och att arbeta förebyggande är en god verksamhet. När det gäller storheterna skatt och bidrag är blinda. När det gäller skattefusk heter det att frågan bereds, att det ska tas fram, att ni jobbar med frågan och att det kommer sedan. Det enda ni har orkat få ned från hyllorna är gamla socialdemokratiska förslag. Ni orkar inte med en egen politik, trots utredningar som ligger och väntar på att paketeras och skickas till . Men ni är oerhört flinka och snabba när det gäller att jaga folk som påstås fuska med bidrag. Det är klassiska historia, nämligen fel i sin människosyn, vill jag påstå, . Alla har vi chans till bot och bättring när det ljusnar ute omkring oss. Gå nu hem och se över den Korsellska utredningen och bär den till . Vi är många som kommer att säga att den är utmärkt, till exempel Byggbranschen i samverkan, Byggcheferna, , , och många andra. Lyssna på dem, , om du inte vill lyssna på mig. Ta fram förslag mot skattefusk för sjysta regler på arbetsplatserna. 82 (S): Jag tog mig friheten att också ge mig in i den här debatten därför att jag tycker att har lyft upp en viktig fråga, nämligen frågan om hur staten får in mer skattemedel och kommer åt de personer som inte tycker att det är bra att betala skatt. Skatt använder vi för att omfördela resurser i samhället. Vi tar från några och ger till andra, och vi ger utifrån behov. Skattemedlen kan omfördelas till sjukvård, skola och massor med bra saker. Därför är inte dessa 130 miljarder som försvinner blygsamma summor. Det här är viktigt. När jag hörde svar till , herr talman, framgick det att regeringen arbetar med ett antal andra förslag inom som kan motverka skattefusk och svartarbete. Som exempel nämnde finansministern det fortsatta arbetet med skatteavtal med andra länder.