prot · GY0974 · 2011-03-17 00:00:00 — Frågan om tonnageskatten har också utretts och remissbehandlats . Likväl hände inget mer vid det tillfället, under den förra regeringens tid. För att kunna behålla och utveckla kompetensen inom skeppsbyggnaden och sjöfarten, för att erbjuda jobb åt alla de ungdomar som söker sig till våra sjöbefälsskolor och för att kunna bidra i miljö- och sjösäkerhetsarbetet behövs en handelsflotta med svenskt befäl under svensk flagg. Men det finns hinder, som att bemanningskostnaderna är för höga trots TAP-avtalen, som ger möjlighet till tillfälliga anställningar, trots sjöfartsstöd på 1 ½ miljard och trots att praktiskt taget ingen inkomstskatt och inga arbetsgivaravgifter inbetalas för svenskt sjöfolk. Dessutom är sammanblandningen av stöd och beskattning total. Införande av tonnageskatt skulle förbättra konkurrenskraften. Men det finns ändå farhågor för att utflaggningen skulle fortsätta. Den nuvarande osäkerheten kring tonnageskatten och införandet av ett svenskt internationellt sjöfartsregister lägger hinder i vägen för den breda överenskommelse om den långsiktiga strategin som parterna efterfrågar. Dessutom sitter rederierna med en mycket stor latent skatteskuld till staten till följd av höga avskrivningar på sina fartyg. , som var infrastrukturminister, såg problemen och tillsatte en utredning som heter Konkurrensförutsättningarna för sjöfart under svensk flagg. måste hennes efterträdare ta vara på den utredningen för att se vad man kan få ut av den och därefter också samarbeta med om vilka finansiella förutsättningar som finns. Dessutom vill jag ta upp uttagsbeskattningen av de kooperativa vindkraftsföretagen. Det är också en fråga som min företrädare i skatteutskottet, , jobbade med. lade förra gången den här diskussionen kom upp fram ett förslag som gick ut på att minimera effekterna av uttagsskatten för den andelsägda vindkraften genom att ge andelsägarna rätt att göra vissa avskrivningar på sitt insatta kapital. Det var just detta centerförslag som tog upp i sitt anförande. Detta förslag har stötts och blötts inom men har slutligen helt sågats av . Det ansågs inte hållbart som en generell del i skattelagstiftningen för kooperativa företag. Därefter har vi inom partiet fortsatt att vända och vrida på den problematik som företrädarna för vindkraftskooperativen anser att uttagsskatten utgör. Som centerpartist vill jag på alla sätt uppmuntra ett brett engagemang i den framtida energiförsörjningen. Ett spritt ägande bidrar till nytt riskvilligt kapital och ett lokalt ägande bidrar till acceptansen av tillkomsten av vindkraftverk. Ett lokalt ägande kan förhoppningsvis också leda till att man genom det lokalt förankrade intresset för att få snurr på verksamheten ser till att effektivt utnyttja de bästa vindlägena, vilket då ökar effekten och därmed också lönsamheten av de tillförda elcertifikat som vindkraften får del av. Där jag bor har vi inte de bästa vindlägena så jag kommer inte själv att kunna sitta vid mitt köksfönster hemma och se hur elen produceras, men jag är ändå inte främmande för att vilja satsa en slant på att vara med och tillverka egen energi. Jag tror att många med mig känner så och att de dessutom hoppas på att det ska löna sig rent ekonomiskt. Regeringen har ännu inte infört uttagsbeskattning på den kooperativa vindkraftsproduktionen. I vart fall verkar det inte så när man ser marknadsföringen. Än så länge finns det en vinst i att vara andelsägare, vilket har varit och är ett säljargument för vindkraftsföretagen som vill sälja sina andelar. Jag kan läsa på deras hemsida att de säljer elen för till den som tecknar andelar, vilket de jämför med priset på den öppna elmarknaden. Med de priser vi har på elen nu blir det förstås en förtjänst på ett antal tusenlappar för det enskilda hushållet som köper sådana andelar. Men den vinsten anser bör beskattas utifrån det regelverk som gäller för andra kooperativa företag. Sedan de andelsägda vindkraftsföretagen dök upp som en främmande fågel på marknaden har de varit helt skattebefriade, vilket naturligtvis kan ifrågasättas eftersom de är vinstdrivande producerande bolag. har beskattats med uttagsskatt, vilket innebär att bolaget endast enkelbeskattas jämfört med andra bolagsformer som dubbelbeskattas. Det är en skattemodell som är extra gynnsam för de kooperativa andelsägarna i övriga kooperativa branscher och som inte får äventyras genom att det dyker upp nya företag med en annan produktion. Det som andelsägarna i vindkraftslobbyn nu vill att vi politiker tar hänsyn till är att elpriset i praktiken faktiskt inte stannar vid . Slår man ut kostnaden för investeringen som andelsägaren gör då denne köper sin andel blir den betydligt högre. Då blir det ytterligare , det vill säga . har valt att betrakta Nordpols priser som marknadspris och använt dessa som utgångspunkt för att räkna fram den beskattningsbara vinsten hos kooperativen. Eftersom det inte är den enskilda andelsägaren som betalar uttagsskatten utan faktiskt det kooperativa företaget är det det kooperativa företagets elpris på som man jämför med Nordpols mycket varierande priser. Det ger dels en oförutsägbarhet om hur hög skatten kommer att bli, eftersom priserna på Nordpol varierar kraftigt , dels en stor mellanskillnad mellan de 20 örena och Nordpols pris som betraktar som skattskyldig vinst. Vid förra årets behandling av denna fråga uttalade utskottet följande: Utskottet utgår från att kommer att informera om vilka principer som verket avser att tillämpa för att räkna fram det marknadspris som ska ligga till grund för uttagsbeskattningen och i vilken omfattning jämkning kan ske med hänsyn till den komplexa prisbilden på el. har utskottet fått svar från att det är Nordpols pris som gäller som marknadspris. I vilken omfattning jämkning kan ske med hänsyn till den komplexa prisbilden på el känner jag däremot att vi kanske inte har fått något tydligt svar på. Men att ett kooperativt företag som får tillgång till elcertifikat till sin investering, och kan dra ingående moms på samma investering, sedan skulle vara helt skattebefriat för sin produktion och den vinst som den genererar till sina ägare strider nog mot de flestas uppfattning här i kammaren. Jag har svårt att hitta en lösning som kan gynna de kooperativa vindkraftsföretagen mer i skattehänseende än det system som finns när det gäller uttagsskatten. Det som företagen själva bör fundera över är om de ska omfördela sina kostnader för produktionen för att därigenom, inom bolaget, komma närmare den egentligen kostnaden för sin el, det vill säga att en större del av investeringen ligger till grund för elpriset och att den andel kunden betalar utgör en mindre del än . Min ambition har varit, och är fortfarande, att finna en framkomlig väg i beskattningen av den andelsägda vindkraften som gör det ekonomiskt intressant för privatpersoner att spendera sina besparingar eller rent av låna till sina vindkraftsandelar. Men har jag inte funnit någon öppning för en skräddarsydd beskattning enbart avsedd för vindkraftskooperativens marknadsmodell utan att det strider mot vare sig svensk skattelagstiftning eller . För egen del är jag tillräckligt övertygad om miljövärdet av vindkraft för att vilja göra en investering även utan några större vinstkrav. Jag hoppas att jag inte tillhör undantagen. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. 105 (KD): I debatten har man talat om de problem som kan finnas med lagstiftningar och hur skatt ska tas ut. En förutsättning brukar vara att det finns något att beskatta. Därför är det bra om tillkomsten av något att beskatta också nämns i detta sammanhang. Långsiktigt måste därför svenska företag ges likvärdiga villkor som konkurrerande företag i andra länder. Skatter utgör en pålaga som därför också måste beaktas i utformningen av företagsskatter här i landet. Alliansregeringen är väl medveten om detta, och därför vill regeringen avveckla skadliga skatteinslag som motverkar sitt syfte. Ett sådant är förmögenhetsskatten. En rad andra förändringar har också genomförts. Småföretagens villkor skiljer sig från de större företagens förutsättningar genom att företagen ofta är en personlig del av företaget. Förutsättningarna för de mindre företagen är också känsliga när det gäller kapitalförsörjning, kassaflöden och så vidare. Även mindre nya pålagor kan innebära ekonomiska problem, och detta måste beaktas när fattar beslut som påverkar småföretagen. Det finns tyvärr fortfarande exempel på hur denna kammare fattar beslut där man inte inser vilka kostnader som små företag får på grund av att man vill komma åt andra, mindre önskvärda företeelser i samhället. Detta gäller särskilt småföretag i uppstartsskedet innan man vet om verksamheten är ekonomiskt hållbar. välkomnar därför flera nya förslag som bereds som ytterligare avser att förbättra villkoren för de mindre företagen som nya arbetstillfällen skapas. är övertygade om att utvecklingsmöjligheterna i de mindre företagen måste tas till vara och att fler incitament med lägre arbetsgivarkostnader för anställda måste genomföras när det ekonomiska utrymmet så tillåter. Kapitalförsörjning är ett annat viktigt inslag i småföretagande för att utveckla nya produkter och tjänster på en konkurrensutsatt marknad. Flera aktiva kommuner visar också på bättre resultat jämfört med dem som inte har ett fungerande arbetsliv med näringslivsinsatser. är ett sådant exempel. Dessa kommuner uppvisar även en högre sysselsättningsgrad bland nya svenskar, vilket givetvis påverkar andra områden i kommunernas verksamheter och kostnaderna för dessa. Nystartszoner är ett nytt inslag i försöken för regeringen och Alliansen att söka öka möjligheterna för företagande och arbetstillfällen inom vissa områden. I betänkandet tas frågan om tonnageskatten upp, vilket vi hört mycket om . har tidigare gjort ett tillkännagivande i frågan. Det har emellertid visat sig att frågan om ett internationellt sjöfartsregister är en annan viktig del i sjöfartens utmaningar som också måste få en lösning. Dessutom har vi en latent ackumulerad skatteskuld hos sjöfartsnäringen som ännu inte har lösts ut. Alla tre frågeställningarna har uppmärksammats av regeringen, men det är viktigt för svensk sjöfart att det går att finna hållbara lösningar för . Även fortsättningsvis är detta en mycket viktig näring för landet. Sjöfartstransporterna är dessutom mest miljöeffektiva, och flera nationellt viktiga näringar, exempelvis skogsbruket, är direkt beroende av detta transportslag. Jag konstaterar att utskottet betonar att det kommer att tillsättas en utredning som ska se över systemet för fastighetstaxering. Detta är nödvändigt för att vi ska få en långsiktigt hållbar fastighetsbeskattning utan orimliga konsekvenser. Det finns därför ingen anledning att här utveckla problemen i fastighetstaxeringen, men som ett exempel kan nämnas att har fastighetstaxeringen utformats så att man har olika fastighetsvärden beroende på vilken sida av gatan man bor. Detta är inte hållbart i längden. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 106 (S): Jag har begärt ordet för att prata om tonnageskatten. Jag har återigen väckt en motion tillsammans med . Det kommer säkert att bli en del upprepningar av det som min partikamrat har sagt, men min uppfattning är att tonnageskattefrågan är så pass viktig att den behöver upprepas i kammaren. Precis som har sagts är sjöfarten en viktig del av den svenska transportpolitiken. Det har vi socialdemokrater alltid stått bakom. Därför har vi med oro sett hur rederier i länder med så kallad bekvämlighetsflagg haft konkurrensfördelar gentemot de svenska rederierna. Det var av den anledningen som den dåvarande tillsatte en utredning om tonnageskatten 2004. Slutsatserna av utredningen blev tydliga: ska likt andra länder i införa ett system med tonnagebeskattning av fartyg i syfte att förbättra konkurrensen för de svenska rederierna och stoppa utflaggningen. Utredningen lämnade sitt förslag , och den välkomnades med varm hand av rederinäringen, arbetsgivare och fackliga organisationer. undrade varför vi inte gjorde någonting då. Tyvärr förlorade vi valet och fick aldrig möjlighet att besluta om införandet av tonnageskatt. Annars hade vi tagit tag i frågan. Fram till valet drev de borgerliga partierna på hårt i frågan om tonnageskatt. Det var till och med så att flera ledande borgerliga ministrar var med och undertecknade motioner. Sammanlagt är det över 30 tonnageskattemotioner som allianspartierna har varit delaktiga i och med i stort sett samma yrkanden, det vill säga att tonnageskatten ska genomföras skyndsamt. ställde sig, precis som har sagts tidigare, ett enigt skatteutskott bakom ett antal motioner som innebar införande av tonnageskatt i och lämnade ett tillkännagivande till regeringen om att arbetet måste påskyndas. Då trodde vi väl alla att nu när en enig riksdag säger att regeringen måste sätta fart måste det hända något men ack nej. Efter det har det bara blivit tystare och tystare från regeringshåll, medan svenska fartyg fortsätter att flaggas ut. I ett frågesvar från får jag veta att det finns en rad utestående frågor som måste lösas. Men dem löser man inte genom att köra huvudet i sanden. Upp med dem på bordet och ta kontakt med rederinäringen! Då kanske allt kan lösas. Jag måste medge att det känns provocerande när företrädare för de borgerliga partierna i debattartiklar och motioner säger sig vilja införa tonnageskatt möjligt för att rädda den svenska sjöfarten och så blir det inte mer. Om ni nu tycker att frågan är så viktig, varför röstar ni nej till alla motioner, både era egna och våra? Vi får sätta ned foten och tala om att nu får det hända någonting. Jag var på ett seminarium som hade anordnat i där så gott som alla partier i var representerade, och alla tyckte likadant. Det måste hända något. Jag yrkar bifall till reservation 4. 107 i (S): Även jag har en motion, tillsammans med , som behandlas i det här betänkandet som handlar om en lagstiftning om tonnageskatt. Det är för mig helt obegripligt att majoriteten i skatteutskottet avstyrker dessa motioner och inte gör någonting för att trycka på finansminister i frågan. Som många före mig har nämnt var det ett enigt skatteutskott som 2007 gjorde ett tillkännagivande till regeringen om att arbetet med en lagstiftning om tonnageskatt måste påskyndas. Detta är en viktig fråga. Hela näringen väntar på ett införande, och den borgerliga majoriteten i utskottet sitter handlingsförlamad och gör inte ett skvatt. Jag tycker, fru talman, att detta är rent bedrövligt. Införandet av tonnageskatt är viktigt för att handelsflottan i ska utvecklas och få likvärdiga förutsättningar som andra EU-länder. Jag med flera socialdemokratiska riksdagsledamöter är inte ensamma om att lyfta fram denna fråga genom att motionera här i . Dessutom har moderata och kristdemokratiska ledamöter motioner som behandlas i detta betänkande. Vad säger och till sina partikamrater som inte bara skrivit motioner utan också via debattartiklar och i andra forum har talat om vikten av att införa tonnageskatt? Jag tycker att det är mycket snack och lite verkstad. , för exakt , hade min partikamrat i skatteutskottet en interpellationsdebatt med finansminister om tonnageskatt. På frågan om vilken tidtabell som gällde för ett införande svarade finansministern: är ett rimligt perspektiv. har det gått , och vi har fortfarande varken sett eller hört talas om att det ska komma en proposition i ärendet. Den borgerliga majoriteten i skatteutskottet skriver i dagens betänkande att det är fortsatt angeläget att beredningen av frågan om tonnageskatt kan slutföras skyndsamt. Utskottet förutsätter att så kommer att ske i enlighet med det tillkännagivande som har beslutat, alltså 2007. Den borgerliga regeringens ambitioner är att förvalta och att stoppa alla frågor som stör denna förvaltning längst ned i byrålådan. Tyvärr tror jag att frågan om tonnageskatt är en sådan fråga detta tror jag tills man bevisar något annat. Flera borgerliga ledamöter skriver i debattartiklar och håller vackra tal här i kammaren om att man har höga ambitioner vad gäller den svenska sjöfartsnäringen. Hela branschen, oppositionen här i kammaren och vissa borgerliga ledamöter är överens om ett införande av tonnageskatt. Varför lyssnar inte majoriteten i utskottet på detta? För oss socialdemokrater är sjöfartsnäringen jätteviktig. Jag yrkar därför bifall till reservation nr 4. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §.) 12 § Allmänna motioner om inkomstskatter Föredrogs skatteutskottets betänkande 2010/11:SkU23 Allmänna motioner om inkomstskatter. 108 (S): Inledningsvis vill jag yrka bifall till reservation 1 och reservation 10. För oss socialdemokrater är skattepolitiken medel i en politisk ambition att verkställa de mål som vi har. Det handlar om arbete åt alla. Det handlar om en utvecklad välfärd som är rättvist fördelad. Det handlar om en hållbar utveckling där vi lämnar efter oss en plats lika bra eller bättre att leva på för våra barn och barnbarn. Socialdemokratins mål är ett jämlikt samhälle, byggt på solidaritetens grund. Vi står för en politik som handlar om att vi betalar skatt efter bärkraft, och vår gemensamma välfärd ska vara skattefinansierad. Skatterna är också en fördelning över livet. Den som skattekverulerar bör fråga sig: Blir det bättre om du betalar själv? Vi vet erfarenhetsmässigt att det inte blir så. Det blir dyrare i de privata försäkringssystemen i stället för den gemensamma fördelningen, och det blir brutalt mer orättvist om vi avstår från det gemensamma, där ju skatten ytterst är instrumentet för att tillskapa resurser. Frågan om inkomstskatter är en klassisk höger- och vänsterkonflikt, där högern alltid har sett skatten som något som måste ned, alltid sett det rättvisa skatteuttaget som en plåga. försöker man i retorik mildra sig en smula. Men i praktisk politik går den snart om . Den nuvarande och den förra moderatledda regeringens skattepolitik präglas av orättvisa. Jag tror att orättvisan är en ambition, ty man bär på en syn om hur människa och samhälle fungerar, att vi i grunden inte är solidariska varelser utan ska tävla med varandra. Livet som en kapplöpningsbana: Någon ramlar, och den får vara kvar. Vi andra springer vidare. Vi socialdemokrater har en radikalt annorlunda uppfattning. När man studerar utfallet av er skattepolitik har visat att de med de högsta inkomsterna rekvirerade av de totala skattesänkningarna. Er omfördelning som har skett på skattepolitikens grund är alltså brutalt orättvis. Utöver värdet av omfördelningen till dem som har det bäst ställt finns det en djup orättvisa i att i relation till andras beskattning har pensionärskollektivet straffbeskattats. Och de som har minst förutsättning att bära skatterna, arbetslösa och sjuka, har över huvud taget inte fått någon mildring. I regeringens allmänna skattepolitik är de så kallade jobbavdragen centrala. säger man att man vill gå vidare. Blir det ett femte, ett sjätte eller ett sjunde så kallat jobbavdrag? Jag vill säga att detta så kallade jobbskatteavdrag har sitt pris, och det betalas av barnen på förskolor, av barnen i skolan som inte får tillräckliga resurser, i försäkringskassekontor som ska slås ut och att alla inte får den bästa sjukvården. Tydligt ser man det när regeringen beskriver den ekonomiska utvecklingen . Hushållens konsumtion ökar , och det är väl gott och väl, men den gemensamma konsumtionen ökar . Ständiga besparingar i det gemensamma leder till ett tryck på en annan finansiering senare, och detta vet man. Det är själva avsikten med politiken. Sänk skatten, överför resurser, försämra den gemensamma välfärden och systemskiftet ska blomma ut av ett opinionstryck. Jag vill också ställa frågan: Blir vi alltid rikare när en enskilds inkomst växer? Jag tror inte det. Jag tror att vi faktiskt håller på att göra vårt land fattigare genom gigantiska inkomstskattesänkningar, därför att det leder till att det gemensamma ansvaret avtar. Vi har i kammaren fått höra exempel på det när statsministern fick frågor om bostadspolitiken. I av landets kommuner är det brist på hyresrätter, och i de befolkningstäta områdena av landet är det brist i . Bristen på investeringar och reinvesteringar i infrastruktur gör att våra trafiksystem håller på att trasas sönder, och det begränsar tillväxten. Det begränsar en uthållig klimatpolitik, och det begränsar en regionförstoring som är nödvändig. Besparingar och vägran att investera i utbildningssektorn leder till att vi tappar fart när det gäller att med konkurrenskraft tävla med länder i andra delar av världen. Jag vill påstå att denna sterila skattesänkarpolitik, som främst står för, inte bara skapar orättvisor mellan människor utan i grunden också gör vårt land fattigare. Därför, fru talman, behövs det en ny politisk inriktning, en skattepolitik som har ett annat mål, ett mål om jämlikhet och utveckling. (forts. 16 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 13 § Beslut om ärenden som slutdebatterats KrU6 Kultur och fritid för barn och unga Punkt 1 (Barns och ungas rätt till kultur) 1. utskottet 2. res. 1 (S, MP, V) Votering: 172 för utskottet 136 för res. 1 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 M, 21 FP, 14 C, 19 SD, 17 KD För res. 1: 99 S, 18 MP, 19 V Frånvarande: 13 S, 6 M, 7 MP, 3 FP, 9 C, 1 SD, 2 KD Punkt 4 (Unga ) 1. utskottet 2. res. 4 (S, MP, V) Votering: 172 för utskottet 136 för res. 4 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 M, 21 FP, 14 C, 19 SD, 17 KD För res. 4: 99 S, 18 MP, 19 V Frånvarande: 13 S, 6 M, 7 MP, 3 FP, 9 C, 1 SD, 2 KD Punkt 6 (Ungdomars fritidsverksamhet) 1. utskottet 2. res. 5 (S) Votering: 189 för utskottet 119 för res. 5 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 M, 17 MP, 21 FP, 14 C, 19 SD, 17 KD För res. 5: 99 S, 1 MP, 19 V Frånvarande: 13 S, 6 M, 7 MP, 3 FP, 9 C, 1 SD, 2 KD (MP) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 7 (Motverka självmord på Internet) 1. utskottet 2. res. 6 (SD) Votering: 289 för utskottet 19 för res. 6 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 101 M, 18 MP, 21 FP, 14 C, 19 V, 17 KD För res. 6: 19 SD Frånvarande: 13 S, 6 M, 7 MP, 3 FP, 9 C, 1 SD, 2 KD Punkt 8 (Unga transpersoners livsvillkor) 1. utskottet 2. res. 7 (S, MP) Votering: 172 för utskottet 136 för res. 7 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 M, 21 FP, 14 C, 19 SD, 17 KD För res. 7: 99 S, 18 MP, 19 V Frånvarande: 13 S, 6 M, 7 MP, 3 FP, 9 C, 1 SD, 2 KD Punkt 11 (Skolresor till koncentrationsläger) 1. utskottet 2. res. 8 (SD) Votering: 288 för utskottet 19 för res. 8 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 101 M, 18 MP, 21 FP, 14 C, 19 V, 17 KD För res. 8: 19 SD Frånvarande: 14 S, 6 M, 7 MP, 3 FP, 9 C, 1 SD, 2 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. CU13 Hyresrätt m.m. Punkt 1 (Hyressättning) Utskottets förslag till beslut med godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 3 (SD) Votering: 171 för utskottet 19 för res. 3 117 avstod 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag till beslut med godkännande av utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 4 S, 99 M, 18 MP, 19 FP, 14 C, 17 KD För res. 3: 19 SD Avstod: 94 S, 2 M, 2 FP, 19 V Frånvarande: 14 S, 6 M, 7 MP, 3 FP, 9 C, 1 SD, 2 KD Punkt 3 (Hyresgästinflytandet vid förbättrings- och ändringsarbeten) 1. utskottet 2. res. 4 (MP, V) Votering: 270 för utskottet 37 för res. 4 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag.