prot · GZ0949 · 2011-12-15 00:00:00 — Vad jag har gjort är att peka på ett par exempel där och har precis samma uppfattning på just säkerhetspolitiska områden, vilket flera har gett uttryck för från talarstolen . Det gäller Nordic Battlegroup, , , insatsförsvaret etcetera. Det som tål att diskuteras här är kanske egentligen inte att SD och V har landat i samma uppfattning. Det är förvisso en smula märkligt givet det tonläge man har mot varandra, men det primära att diskutera är snarare vad man är överens om. Jag menar att det är en strängt isolationistisk politik på område efter område. Det är en politik som står i bjärt kontrast till hur har hävdat sig genom historien. Vi har varit ett öppet land. Vi har samarbetat med andra, och vi har gjort det med bravur. Det har heller inte varit direkt blockskiljande, utan vi har gjort det . Det har också gynnat oss, för det har gjort att vi har kunnat spela en större roll ute i världen än vad som annars hade varit fallet. och delar inte detta, utan på område efter område vill ni backa det. Jag är orolig kanske inte främst för vad det skulle innebära för möjlighet att påverka ute i världen utan snarare för de människor som våra aktioner faktiskt syftar till att hjälpa på plats i , på plats i och på plats i andra oroshärdar runt om i världen, om de skulle komma. Det är en utveckling som vore väldigt dålig både för och för många människor runt om i världen. Där kan jag bara konstatera att och står förenade i denna kammare kring detta, i kontrast till övriga partier. 115 (V) replik: Jag vill komma tillbaka till den tidningsartikel fick in i . Där står det faktiskt ohelig allians. Jag vill påstå att av det som beslutas i denna kammare i så fall är en ohelig allians mellan regeringen och . Vi kan dock lämna det. Den andra frågan jag skulle vilja få svar på handlar om personalförsörjningen. Även var inne på det sovjetiska i att stå och skönmåla saker. Jag tycker att det är en bra beskrivning. Jag har alltid varit emot , även innan det föll, och jag tycker alltså att man måste ha något slags ödmjuk inställning till att detta är ett problem. Det är stora problem att få detta att fungera. Jag tror att det kommer att bli ännu mer problem. En sak försvarsministern inte svarade på var detta med hur man rekryterar. Jag lyfte fram exemplet om kritik som har kommit mot hur man hanterar saker på gymnasieskolan, till exempel ungdomar som på något sätt ska lockas in i att bli soldater utan att ha klart för sig vad det egentligen innebär. Det är en sådan sak jag tycker skulle kommenteras. Är det så att man använder reklam och marknadsföring på ett sådant sätt att man inte är tydlig med vad det innebär att vara soldat och ? Det är nämligen inte ett vanligt yrke i den bemärkelsen, utan det är yrken som har väldigt stora krav på sig. Det är också därför vi alltid lyfter fram värnplikten, för där har ungdomar en möjlighet att faktiskt forma kunskap om hur det ser ut innan man över huvud taget pressar dem att göra något annat. Det utgår från att de på något sätt ska lära sig vad det innebär att vara soldat och och försvara sitt eget land. När det gäller internationella insatser finns det naturligtvis väldigt mycket mer att säga om dessa bitar. Vi kommer säkert att komma tillbaka till just , där jag menar att allting som har lyfts upp och där man från den borgerliga regeringens sida också berömmer sina insatser har kommit på skam. Vi har inte på de tio vi har varit där nere lyckats genomföra en demokratisering, demokratiska val utan fusk och sådana saker och en bättre situation. Det är i stället om inte status quo så nästan sämre än det har varit förut. 116 (M) replik: nämnde att stöder regeringen i nio voteringar av tio. Det är en siffra som inte riktigt stämmer om man börjar granska den lite mer. Under det första riksdagsåret fattade vi 2 100 beslut i denna kammare. Jag kan konstatera att Socialdemokraterna var överens med Alliansen vid av dessa tillfällen. MP var också överens med Alliansen av gångerna. Det kanske kan sätta det hela lite mer i relation. Sedan är det också så här att den enda gången kan spela en aktiv roll och påverka utgången av voteringar är de gånger man går ihop med just S, V och MP. Det skedde vid av voteringarna. Man kan således säga att agerande i nio fall av tio inte spelade någon roll för Alliansen. Det tycker jag är viktigt att ha med sig. När det gäller frågan om information i skolorna tror jag faktiskt att måhända underskattar eleverna och deras förmåga att tänka kritiskt och fatta egna beslut. Det är inte så att man rycker elever från bänken, utan jag tror att de är fullt kapabla att diskutera dessa frågor, stöta olika argument mot varandra och bilda sig en egen uppfattning. Vilka beslut de sedan fattar efter att de har gått klart gymnasiet tycker jag att vi ska respektera, oavsett om de vill vara en del av verksamheten eller inte vill vara det. Att stänga ute Försvarsmakten från skolorna tror jag dock skulle sända helt fel signaler, precis som jag tycker att det är fel att man stänger ute politiska partier eller vad det nu kan vara. Jag tror att vi tvärtom behöver mer dialog och mer information. Elever är duktiga. De kan ta ansvar för sig själva och sina liv och bilda sig en egen uppfattning. 117 (MP) replik: Jag reagerade på något sade. Jag vet inte om du menade det, men du var lite glad över att vi har bifallit i . Jag hoppas dock att är med på noterna att vi har börjat uttåget ur . minskar vi från 500 till 400, och 2013 har vi 300. har vi inte en enda stridande person där utan bara i utbildningssyfte. i kan vi inte se tillbaka på med någon glädje, precis. Det har ju inte gått speciellt bra. Syftet var att man skulle jaga ut och fånga . Problemet var att försvann från , tror jag, eller 2004. De försvann upp till . Då bytte man fot från att jaga till att jaga talibaner. Det var det målet man hade. Detta är historia, men jag hoppas bara att är med på det uttåg som är på väg och hoppas att han ser på det med glädje. 118 (M) replik: ställer en direkt fråga till mig, och jag kan ge ett direkt svar: Jag är med på det. Jag har till och med röstat ja till det i denna kammare. Det råder alltså inga tvivel om det. Sedan är Afghanistansituationen en mycket komplex fråga. Jag kan till vissa delar dela den uppfattning du här beskriver, att detta har varit långt ifrån problemfritt naturligtvis. Situationen i är givetvis både komplex och till stora delar svår. tycker jag att det finns anledning att nämna de förbättringar som har skett i . Det är så oerhört vanligt förekommande, inte minst i denna kammare, att man fokuserar på det som har gått fel eller sådant där vi inte är ända framme. Det finns dock oerhörda framsteg, inte minst det faktum att barn i framför allt flickor kan gå i skolan. Det är en verklighet som inte hade rått om vi inte hade varit på plats där. Jag befarar att det är någonting som skulle kunna förändras till det negativa om man gör ett för snart uttåg. Sedan är det också så som det står i överenskommelsen, att detta egentligen är ett sätt att växla insats från det militära in i andra bitar in i civilt arbete. Jag ser framför mig att vi ska finnas till stöd för människor i , på olika sätt, och bygga upp landet från grunden så att det kan bli precis så fritt och demokratiskt som jag tror att vi alla i denna kammare vill att det ska bli. 119 (MP) replik: Jag kan delvis hålla med om att det har funnits framsteg, men man får också titta på det pris som har betalats. Denna massiva amerikanska militära insats har inte varit speciellt lyckad problemen har flyttat från område till område. Det är klart att det om man sätter in 30 000 man i blir ett visst lugn , men problemet är att gerillan eller talibanerna flyttar någon annanstans. Alla vet ju om att det inte har blivit mindre våld, utan våldet har bara förflyttats till andra delar i . Jag ville bara få det förtydligandet, eftersom du inte nämnde i din inledning att uttåget var det primära. Du sade att vi ska vara där till, och då tycker jag att man skickar lite fel signal. Det är inte det som är själva huvudbudskapet när det gäller . Huvudbudskapet är att vi ska dra oss ur, att det civila arbetet ska börja och att det börjar . Vi minskar det militära till förmån för det civila; det är det som är det centrala i uppgörelsen mellan de sex partierna. 120 (M) replik: och jag kanske lägger fokus på olika delar i överenskommelsen, även om vi båda står bakom den. För mig har det varit centralt att uttåget inte sker för snart utan att man ska vara på plats ett tag till, av den mycket enkla anledningen att jag är rädd för att de framsteg som har gjorts annars skulle kunna riskeras. Det tror jag vore väldigt olyckligt av många skäl, inte minst därför att det skulle riskera allt det arbete som vi har lagt ned i . Sedan kommer insatserna att ändra form och övergå från det militära till det stödjande på ett helt annat sätt. Det tror jag är väldigt bra. 121 (S) replik: Jag noterar först den intressanta skillnaden mellan försvarsministern och hans mer högsta Sovjetmässiga framträdande och skönmålning av personalförsörjningen, som jag tyckte ägde rum, och som här pekade på en hel del utmaningar och problem. Natorapporten, som ofta diskuteras när det gäller personalförsörjning och andra förmågor, pekade på det nya personalförsörjningssystemet som en oerhört stor utmaning. Där hade man ett mer prövande förhållningssätt till hur vi skulle lyckas med det. Så fortsätt lite på linjen att inte vara så tvärsäker! Vi kommer förmodligen, hoppas jag, att få möjlighet att i försvarsutskottet göra en mer organiserad uppföljning av personalförsörjningssystemet. Då kanske vi också får möjlighet att mer sakligt värdera varje komponent i personalförsörjningssystemet. Då finns det utrymme för den typ av reflexioner som jag uppfattade att gjorde inledningsvis. När det gäller objektsramar för materielhanteringen i försvaret vill jag bara peka på förhållandet att det var något som avskaffades en gång. Men det som har blivit har inte samma tydlighet som det vi hade. I har man ett sådant här system. Jag har ett utdrag ur deras statsbudget där det tydligt framgår kostnader för projekt, hur mycket man har betalat ut, hur mycket man planerar att betala ut, leveranstidpunkter, beslutstidpunkter. Det ger en väldigt fullödig bild som är betydligt tydligare och mer transparent än vår. Man har också i ett system som är tydligt. Man går igenom vartenda materielprojekt med ekonomi och alltihop. Det finns andra som har gjort det här, och det kan vi också göra. Det var ett misstag att ta bort objektsramarna. 122 (M) replik: Jag kan instämma i formulering att det är viktigt att inte vara för tvärsäker när det gäller personalförsörjningen. Det är fler härinne som borde ta till sig av det. Jag tycker att det finns en betydande tvärsäkerhet här från olika personer, inte minst när det gäller just att beskriva det här som misslyckat bara efter det att det har införts. Är det någon som egentligen är förvånad över att alla bitar inte är på plats så efter att det har införts? Jag är det i alla fall inte. Jag tycker att vi har varit konsekventa under resans gång. Det här är den största förändringen av svenskt försvar på kanske . Det kommer att ta tid. Och det handlar inte bara om att stifta lagar i denna kammare. Att förändra hela den planering som har gällt för försvaret , som just har byggt på plikten, är ett arbete som måste ske lokalt, politiskt med näringslivet och med civila organisationer. Vi kommer säkert att få anledning att återkomma till detta, och jag lyfte ett par saker här som jag tror att vi måste jobba mer med framöver. När det gäller objektsramarna var det en S-regering som valde att avskaffa dem för inte så länge sedan, och det fanns ju skäl till det. Som jag nämnde i mitt inlägg tidigare blir det en smula märkligt när man använder sig av för att säga att objektsramarna är ett bra exempel. Det är väl snarare ett bra exempel på att vi inte ska ha objektsramar, att de inte ger den styrning som jag tror att vi alla i grund och botten kan vara överens om att vi vill se mer av. Redovisningen i budgetpropositionen har förändrats. kan vi se vad som är beslutat respektive vad som är beställt och vad som är planerat. Det görs också vad gäller stridskraft. Här har det skett ett arbete. Som det också står i betänkandet ska regeringen fortsätta detta arbete framöver, men jag tror inte att objektsramar är svaret på det. 123 (S) replik: Jag kan bara konstatera att inga av de förseningar som har varit med vare sig eller några andra vapensystem är det som är problemet i förhållande till objektsramarna. Det är fel ingång i det här. Det är en kontinuerlig rapportering till parlamentet, till försvarsutskottet, som är det viktiga. Då kan man följa upp ordentligt hur olika projekt utvecklas och har möjlighet att göra analyser, ställa frågor och så vidare. Att hänvisa till enskilda objekt blir fel. Det viktiga är att vi får upp alla papper på bordet, att göra det här konkret och tydligt. Går det i andra länder borde det också gå här. Jag tycker att det var ett misstag att avskaffa objektsramarna. Det är väl bara att konstatera. Om det har blivit fel behöver man väl inte vara sämre än att man kan säga att då får vi väl återinföra objektsramarna igen för att få en ökad tydlighet. Har man ett prövande förhållningssätt till verkligheten känns det inte så svårt. Då behöver man inte känna det som någon stor prestigeförlust. Jag tror att det är ett problem med lönenivån i den nya personalförsörjningen och att det är ett problem med hur man klarar övningsinsatserna långsiktigt. Jag ser ekonomiska problem i personalförsörjningen. Ska vi behålla personalen i sex till ? Det är alltså en utmaning. Det är inte detsamma som att döma ut och säga att allt är dåligt och att ingenting fungerar, men det är ändå ett sätt att fokusera på problem som existerar så att man kan lösa dem. förstår jag att du närmar dig möjligheten att föra den typen av resonemang, och det tycker jag är bra. Men det spårar jag inte i detta ärende i regeringens mer övergripande propaganda som nästan blir sovjetisk, för där är allting bra. Hur det blir långsiktigt och hur många som har ansökt sägs det inte så mycket om. Det viktiga är hur många som blir anställda och hur många som blir kvar kontraktstiden ut. 124 (M) replik: Det är helt korrekt att vi ska ha ett prövande förhållningssätt till verkligheten, men vi ska också se upp så att vi inte gör onödiga misstag. Och vi ska dra lärdomar av den historia vi har och de beslut vi har fattat. Jag är återigen helt med dig på att det ska vara en tydlig återrapportering till och att ska kunna följa hur arbetet går med de olika materielprojekten. Men det är inte samma sak som att objektsramar är svaret. Jag tror inte att det är lösningen här. Jag vill återigen ta som ett exempel. Där hade man en redovisning av projektet just på det sättet. kan vi konstatera att det ändå inte har blivit den styrning av projektet som vi ville att det skulle vara. Det är faktiskt ett av de mer omdiskuterade materielprojekten . Jag tror alltså inte att det är svaret. När det gäller personalförsörjningen säger först att man inte ska vara för tvärsäker, och menar att vi är tvärsäkra, och är sedan själv något alldeles otroligt tvärsäker, inte minst när det gäller bristerna. Jag har läst en del artiklar av där han talar om personalförsörjningen i termer av kris och till och med katastrof. Jag tycker inte att det är en verklighet som känns igen. Siffrorna talar sitt tydliga språk här. Det finns ett stort söktryck, det finns ett stort intresse. På många håll i landet är det snarare en besvikelse som människor känner över att de inte får bli en del av det nya försvaret eftersom platserna är för få och inte räcker till. Sedan finns det viktiga utmaningar ingen hymlar om det. Jag har gett uttryck för några här och kan lista fler. Men det är saker som är för stora för att vi ska kunna besluta om dem här i kammaren. Det är involverat i ett helt annat samspel med näringslivet och med civila organisationer. Jag tror också att Försvarsmakten har en del att fundera på, till exempel när det gäller hur man arbetar med att utveckla det civila meritvärdet, att ta till vara saker som man kan lära sig i termer av ledarskap och andra kunskaper i det militära. Kan vi jobba tillsammans med detta i vårt fortsatta arbete är det väl alldeles utmärkt. 125 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 1, 4 och 6 och i övrigt till utskottets förslag. Jag ser med tillfredsställelse på att vi nu har nått en bredare överenskommelse om att tillsätta den luftfartsutredning som vi från oppositionen har argumenterat för och som vi också har fått majoritet för. har som bekant tidigare beslutat att JAS 39 ska utgöra ryggraden i det svenska luftförsvaret fram till omkring 2030 då dess livstid beräknas vara slut. Därtill kommer den vidareutveckling av systemet som är nödvändig för att upprätthålla operativ förmåga. Vad en luftförsvarsutredning handlar om är att studera tiden efter det att JAS 39 har tjänat ut. Det är en utredning av vårt luftförsvar senast gjordes. Det är nu hög tid att studera, analysera och bedöma hur vårt försvar av luftrummet kan utformas . Luftförsvar är och kommer med stor sannolikhet att förbli mycket väsentligt för att ett land ska kunna hävda sin suveränitet. Flygsystem är komplexa, har långa utvecklingstider man kan räkna med och långa livscykler . Därför är det viktigt med framsynthet och att vi har en nationell långsiktig strategi för vilka luftförsvarsförmågor kan komma att behöva och hur anskaffningen av kostnadseffektiva system ska gå till. Med tanke på frågans komplexitet och långsiktighet och inte minst med tanke på de stora kostnader och åtaganden som det blir fråga om för svenska statens räkning är det glädjande att vi kan se fram emot att regeringen tar initiativ till att formulera direktiv och tillsätta en utredning om vårt framtida försvar. Många här , inte minst försvarsministern själv, har talat om vikten av samsyn och hur eftersträvansvärt det är med breda överenskommelser när det gäller försvarspolitiken. Försvarsmakten, skattebetalarna, det svenska försvaret och säkerheten gynnas av att vi har samsyn och breda överenskommelser. Det vill vi ha så mycket som möjligt. Därför är det lite oroande att vi ser en tendens till polarisering när det gäller vår syn på materielförsörjningssystemet. Det har enligt min mening att göra med ett visst tunnelseende från regeringens sida och att man har en orimlig förtröstan på marknadskrafterna. Vi socialdemokrater brukar säga att marknaden är en utmärkt tjänare men en usel herre. Jag tror fullt och fast att marknaden kan tjäna oss väl när det gäller att behålla vår alliansfrihet och fred och säkerhet i landet och inte minst när det gäller kostnader och industrikompetens. Svensk försvarsindustri står sig väl i internationell konkurrens. Det finns dock anledning att tro att andra vapentillverkande länder inte är lika duktiga som vi när det gäller att hålla överenskommelser om konkurrensutsättning. har det inte skett någon större exportaffär utan att ett lands försvarsindustri först har kunnat sälja till det egna försvaret. Ett bra exempel på var det håller på att gå snett är affären runt torped 45, som jag har tagit upp och diskuterat i kammaren. Där har regeringen låtit prestige och ideologi gå så långt att vi riskerar att stå inför ett förmågeglapp i vårt ubåtsförsvar på kanske . Det är ett försvar som jag tror att vi annars är ganska överens om är något av en hörnsten i vårt försvar, vid sidan av luftstridskrafterna. Regeringens brist på agerande i detta fall hotar att minska vår försvarsförmåga här och något som försvarsministern talade om . Vi står alltså inför en förmågebrist. Jag tror att samtliga som är initierade i frågan om torped 45 är överens om att det inte finns några torpeder att köpa från hyllan alltså det som regeringen har bestämt att vi ska göra. Man har dock låtit prestige och ideologi bestämma i denna fråga på ett sådant sätt att vi inte kommer loss och kan ta förnuftiga beslut och göra breda överenskommelser. Det skulle vara bra om vi även när det gäller denna fråga kunde se till bästa, lägga prestigen åt sidan och se till att upphandlingen kommer till stånd och att den blir av det slaget att vi får så lite systempåverkan som möjligt. Då kan vi undvika stora fördyringar i miljardklassen och ett förmågeglapp . En bred överenskommelse och ett sunt förnuft behövs för att lösa denna fråga också. 126 (MP) replik: Jag kunde inte låta bli att begära replik när så tydligt markerade att det är efter 2040 som gäller för . Det är sant, men vi ska också titta på det som är . Jag tog upp detta med försvarsministern tidigare. Vi har en överenskommelse mellan regeringen, Socialdemokraterna och om att vi ska titta på helheten först. Jag är medveten om att regeringen när den så önskar kan komma med en proposition i detta ärende som förändrar förutsättningarna. Det kan regeringen alltid göra när den så vill. Jag blev lite orolig när så tydligt markerade detta och inte berättade om helheten. Är vi överens eller är vi inte överens? 127 (S) replik: Jag tror att vi är överens om exakt det som står i betänkandet. Jag tror att det står att de beslut som tas nu är en förutsättning för det som ska ligga till grund för en luftförsvarsutredning och att det ska integreras i de framtida besluten. Jag tror att och jag är överens om att har tagit beslut om att JAS 39 ska vara ryggraden i det svenska luftförsvaret. Jag tror att vi är överens om att vi ska ha ett stridsflygplan som ryggrad och att vi då måste ha de resurser som krävs för att vi ska ha den operativa förmågan. Jag tror att det är det vi har kommit överens om, så vi är nog överens. 128 (MP) replik: Det vore märkligt att starta en luftförsvarsutredning utan att ha med JAS. Det blir ingen riktig utredning. JAS-planen är ju grunden för hela luftförsvaret. Vi har haft ganska tuffa politiska förhandlingar om att det är en förutsättning för att över huvud taget ska vara med. Jag kan förutsättningarna. Det hänger dock helt och hållet på om köper detta, om det schweiziska folket säger ja i folkomröstningen och om det schweiziska parlamentet säger ja. Men det är nästa fråga, och det kan dröja . ska utredningen komma i gång. Jag är glad över att säger att det som står i papperen gäller. Det var dock inte det hon sade i sitt anförande. Hon hoppade över en viktig del, och därför tog jag replik. 129 (S) replik: Jag tror att vi har varit överens om att det som står i betänkandet gäller. Jag tror att vi är överens om att vi ska ta sikte . Då har JAS 39 Gripen-systemet tjänat ut enligt alla bedömare. Fokus ska därför ligga på hur svenskt luftförsvar ska se ut när inte längre fungerar som ryggraden i vårt luftförsvar. Det är så jag har uppfattat vår överenskommelse. Jag har också uppfattat att det ligger på regeringen att komma tillbaka till när det gäller en eventuell ombyggnad av JAS 39 C/D-version till en E/F-version om eller något annat land köper planet, så att vi får en delad kostnad när det gäller utvecklingen. Det är det ena. Det andra står också i det beslut vi fattade och i det likalydande förslaget . Det handlar om att regeringen har att komma tillbaka till när det gäller den ytterligare uppgraderingen av försvarsförmågorna utifrån de krav som Försvarsmakten ställer på förmåga och vårt luftförsvarssystem. Så har jag uppfattat det hela. 130 (FP) replik: Av anförande fick jag nästan intrycket att det är upp till medlemsländerna själva i EU att bestämma när man ska fördela order till den egna industrin eller gå ut i upphandling i konkurrens. I någon mening kan detta sägas vara en korrekt historiebeskrivning; det har funnits möjlighet att som enskilt medlemsland hänvisa till artikel 296 och därmed undgå upphandlingar i konkurrens. Men vi måste förhålla oss till att detta undantag från den inre marknaden har förutsatt att man kan åberopa nationella säkerhetsskäl.