prot · GY0986 · 2011-04-12 00:00:00 — som vi ser prishöjningarna och oron för konsumenterna kan man se andra rubriker i medier att de som producerar energi får både bonusar och förmånliga pensionsavtal. Det är klart att det känns som en oerhörd orättvisa. En del skor sig, för det är samma pengar som någon annan har betalat in. Då kan det vara, inte direkt men indirekt, från en ensamstående mamma som oroar sig för om det ska gå ihop och som inte har fått några stora jobbskatteavdrag och ser att det finns sådana som verkligen skor sig, med både fallskärmsavtal och bonusar, har höga löner och ser att företagen går väldigt bra. Man skulle önska att det statligt drivna skulle vara föregångare för att hitta modeller för en god omställning på klimatområdet och ett transparent system för att man ska se kostnaderna för själva elen och för nätet och hur de kommer att utvecklas. Det skulle man kunna använda i det statliga bolaget mer från ägarna. 8 (V): nämnde elcertifikatssystemet förut. Jag instämmer i att elcertifikaten har varit bra på så sätt att de har drivit fram mycket förnybar energi. Med hjälp av elcertifikaten kommer vi att få förnybar energi till 2020. Jag är rätt säker på att vi kommer att få det . Då är en fråga till energiministern: du beredd att utöka andelen elcertifikat så att vi inte står och redan har uppnått ? Det vore väl dumt. Nackdelen med elcertifikaten är att det är ett teknikneutralt system, som man säger. Alltså är det inte ett system som hjälper ny teknik att komma fram. Där behöver vi ett särskilt stöd för att den nya tekniken ska komma fram. Det är därför jag har ställt frågan om solenergin. Solenergin är inte särskilt gynnad av elcertifikaten. Det är de andra stora, etablerade energikällorna som tar certifikaten. Det är också därför , och branschorganisationen lade fram ett konkret förslag på ett långsiktigt stödsystem för just solvärme. Jag tycker att det hade varit bra om regeringen hade tittat lite närmare på det. Det kostar inte särskilt mycket pengar, men vi behöver ett särskilt stödsystem för att stimulera den nya tekniken. Jag tycker att borde titta särskilt noga på det i ljuset av det jag sade tidigare, att det här var precis vad de borgerliga partierna gick ut med i valrörelsen. I ert valmanifest lovade ni ytterligare insatser för solceller och solvärme. Jag tycker att ni sviker alla de småföretag, alla de föreningar, alla de privatpersoner som trodde att man åtminstone under den här mandatperioden skulle kunna få fortsätta att få riktade stöd för att installera solvärme till sin förening, till sitt småföretag, till sitt hus. Jag vill åter fråga energiministern: drar ni in det riktade stödet till solvärme när ni lovade under valrörelsen att ni skulle öka det? Och åter om elcertifikaten: Är energiministern beredd att öka andelen elcertifikat ifall vi ser att användningen av det systemet fortsätter att öka? 9 (S): Jag lyssnade noga på vad statsrådet sade, nämligen att hon välkomnade Socialdemokraterna att delta i överläggningar om energipolitiken. Det tycker jag lät positivt. Jag utgår från att det i så fall är en öppen förhandling utan låsta mandat. Ett samtal som ska vara konstruktivt bygger på att man har en öppen utgångspunkt för diskussionen. När jag tittade på min interpellation och näringsministerns interpellationssvar kunde jag notera att enligt regeringen ska ha ungefär i förnybar energi 2020. Vi har föreslagit i förnybar energi till 2020. Det är inte så där väldigt stor skillnad. Men om den inriktningen ska kunna fullföljas krävs det naturligtvis att det sker en kraftsamling, att kapitalet går åt det hållet, att vi stimulerar vindkraft, solenergi, kraftvärmeverk och andra som kan bygga för att vi ska få fram förnybar el. Vi har skrivit mycket i den riktningen från Socialdemokraternas sida i både motioner och artiklar tidigare. Det är precis det vi vill också. Skillnaden är inte särskilt stor, vad jag kan se. Det finns en punkt som återkommer i debatten, och det är frågan om kärnkraften, som jag tog upp i mitt förra inlägg. Vad vi har sagt är att kärnkraften successivt ska fasas ut med hänsyn till sysselsättning och välfärd och i takt med att vi får annan el. Vi är helt överens med och , även om inte är med i den här debatten, om att det handlar om att vi måste skapa ett överskott av el. Det är förutsättningen för att vi ska kunna klara att tillfredsställa de behov som finns i det svenska samhället. För vår basindustri och för hushållen är det centralt att det finns ett elöverskott. Vi är inte beredda att avveckla kärnkraften förrän vi har det. Däremot är det centralt för oss att kärnkraften ska vara en säker energikälla och att det, med tanke på vad som hänt i samband med olyckan i , kan göras mer i för att testa de nuvarande kärnkraftverken så att de går för fullt. Jag hade en diskussion med om betydelsen av att de befintliga kärnkraftverken fungerar fullt ut och ger den el som de är avsedda att ge. Den tredje frågan handlar om ny kärnkraft. har presenterat prognoser, återkommande , och sett att de olika insatserna för förnybar energi ger effekt. Varför ska man i ett sådant läge fatta beslut om att planera för ny kärnkraft i ? Det är det som inte går ihop. Jag förstår liksom inte rent intellektuellt hur det resonemanget går ihop, om det inte är så att man ska bygga ny kärnkraft i för att exportera el till andra. Om det är det regeringen avser finns det en logik i det, men i annat fall finns det ingen logik i det, eftersom vi är på god väg bort från beroendet av kärnkraften i . Jag tycker fortfarande att regeringen är svaret skyldig. Varför håller man så hårt fast vid denna energikälla, när den också har visat sig innehålla väldigt stora risker som man ska ta på allvar? Och vi har ännu inte klarat av slutförvaringen av det utbrända bränslet. 10 (M): Subventioner är inte bra. Subventioner kan vara väldigt opålitliga, och de är inte speciellt långsiktiga. De är också beroende av statskassan. Därför är elcertifikatssystemet ett väldigt bra system. Det är ett marknadsbaserat system, och det betalar sig självt. Det är inte bara systemet som betalar sig självt, utan det är också man själv som konsument som betalar systemet när man använder el. Det är ett system som inte kommer i gungning när vi får kriser i statskassan. säger inte i sin interpellation vad han har för system i åtanke när det gäller subventioner. Jag kan berätta att i införde de ett feed in-system för solenergi. Det var ett mycket generöst system som snabbt blev mycket populärt. Resultatet blev tyvärr att pengarna som var beviljade via statsbudgeten väldigt snabbt tog slut, och det är ingenting som skapar långsiktighet. Det skapar ryckighet, och det är en ryckighet som gör att varken bransch eller konsument kan lita på systemet. När det gäller elcertifikatssystemet och hur det är utformat står vi just nu inför stora förändringar i elcertifikatssystemet i och med att vi ska införa ett gemensamt norsksvenskt elcertifikatssystem. Jag har pratat med branschföreträdare, bland annat för vindkraftsbranschen i , som tycker att det är väldigt positivt, för de ser framför sig en mycket större marknad där de kan utöka inte bara antalet vindkraftverk utan också marknadsandelarna. Därför är de väldigt positiva till det. Vi har också i elcertifikatssystemet infört vissa check points där vi går igenom elcertifikatssystemet för att se om det fungerar, om det är brist på elcertifikat eller om det är kvoter som inte är bra. Första check point är inlagd till 2015. I sista inlägg säger han att Socialdemokraterna och är överens om kärnkraftsavvecklingen. Då undrar jag om de också står bakom senaste förslag om att stänga ned två reaktorer . 11 Närings- och energiminister (C): Jag tror att det är viktigt att det vi gör är långsiktigt och generellt. Jag har precis varit i och varit med och bildat den nya organisationen för förnybart, en global organisation med 150 länder. Man har då tittat på för att se vad det är vi har gjort som har varit lyckosamt. Vi har koldioxidskatt och elcertifikat, generella styrmedel som har styrt åt rätt håll. Jag vill påminna om att en viktig del för att vi har fått mycket fjärrvärme faktiskt har varit koldioxidskatten och elcertifikaten, men framför allt koldioxidskatten. Det är väldigt viktigt att vi håller fast vid det höga och ambitiösa målet med tydliga och generella styrmedel som får fram bra el och energi men också håller nere priserna. Det är jättemånga hushåll som har problem, det inser jag också. Men vad är svaret till dem? Ja, svaret kan inte vara att stänga kärnkraften , som har sagt och som hakar på, utan svaret måste vara: Bygg ett tredje ben, öka antalet producenter, se till att konkurrensen förbättras, bygg ut den nordiska elmarknaden, jobba med energieffektivisering! Det är det som är svaret också till elkunder som står där och är förtvivlade. Jag vet att om vi kan ta bort kol, olja och gas från vårt system när det är som kallast får vi ned elpriserna. Det är det som är poängen. Men det är också så att i en övergång kostar det att bygga elnät och att bygga den nya produktionen. Jag tycker också att bolagen borde informera bättre till kunderna. Det är helt givet. Jag tycker att de borde ha energieffektivisering som en produkt, och det är några som har det. Låt mig nämna EON, som har 3 000 kunder som i realtid kan se i sina mobiltelefoner hur mycket el de förbrukar. Jag tror att det är extremt viktigt att ge information till kunderna så att de kan se det. Då kan man inte vifta bort energieffektivisering, för det är det bästa sättet att hålla nere kostnaden, men det är också klimatsmartast. När det gäller solenergi är det klart att vi ska ha det som en del av vår energimix. Men jag tror också att det är viktigt att när vi bestämmer oss för ett certifikatsystem måste vi orka hålla fast vid det. Jag möter nu mina europeiska kolleger som drar ned på sina olika feed in-system och sina subventioner, därför att de inte klarar dem när det är bekymmer med finanserna. har vi det bra ställt i , men trots det är det bra att ha marknadsbaserade system som ger långsiktighet och hållbarhet. Jag tror också att det är viktigt att se framför oss vad vi gör globalt. Smarta elnät är ett gemensamt projekt som vi har inom den globala organisationen . Vi jobbar med att se till att bygga ut mer förnybart och samarbetar kring forskning på förnybar energi, vilket är väldigt viktigt. , , står det i energiöverenskommelsen att vi förlänger kärnkraftsparentesen, det vill säga att det är en parentes. I energiöverenskommelsen står det att vi ska minska beroendet av kärnkraften, och det är precis det vi gör. Om Socialdemokraterna nu inte stöder som ska stänga kärnkraften direkt och det tror jag inte att ni gör finns det en möjlighet för Socialdemokraterna att vara med på det. Ni har ju sagt väldigt länge att ni ska stänga kärnkraften, men det har då aldrig hänt med undantag av . Vi kommer att ha ett elöverskott . Men hur såg det ut ? Hade vi kunnat stänga kärnkraften ? Svaret är nej. Vi är så beroende av kärnkraft att det inte går. inte kunder och konsumenter något sådant! Ska man kunna fasa ut kärnkraften måste man fasa in någonting annat, och det är det vi håller på att göra just . 12 (S): Man kan undra vem som lurar vem här. Jag undrar varifrån ministern har fått informationen att vi socialdemokrater ska stänga kärnkraftverk . är det antagligen som kommer att svara på frågor om detta och om elpriser. Samma sak är det med att vi viftar bort energieffektiviseringar. Det är nog så att vi har fler förslag på energieffektiviseringar när det handlar om boende och annat än vad regeringen har, så varsågod att ta del av våra förslag så kanske det kan bli en ännu mer effektiv regering även på detta område. Man tar upp att det är jättebra med generella lösningar som koldioxidskatt och att de har bidragit en del till att fjärrvärmen utvecklades. Ja, det är bra förslag. Det tycker naturligtvis också vi socialdemokrater. Elcertifikat ja, det är också bra. Men har man tagit bort en del andra incitament, till exempel klimatinvesteringsprogram, och inte kommit med något motsvarande mer än till de större städerna när det handlar om hållbar stadsutveckling. Det här är många små kommuner väldigt oroade över. Det tror jag också kan vara en fråga för att ta till sig. Utvecklingen av elpriserna följer inte annan kostnadsutveckling. Flera myndigheter och andra som har granskat dem har också sagt att elkostnadsutvecklingen verkar orimlig, eftersom den inte är jämförbar med annan prisutveckling. Det skulle jag vilja att näringsministern mer tar till sig det finns en så stor oro bland konsumenterna om man verkligen vill stå på konsumenternas sida. Ministern lyfter fram EON som ett gott exempel. Det är synd att inte är ett lika gott exempel. 13 (V): Närings- och energiministern säger nu klart och tydligt att solvärmen inte kommer att få mer riktade statliga stöd, trots att de borgerliga partierna sade det i sitt valmanifest. Det är bra att det sägs klart och tydligt, men ni borde ha varit uppriktiga och sagt det redan i valrörelsen. känner sig nämligen hushåll, småföretag och föreningar lurade eftersom ni drar in hela stödet. talar om elcertifikatssystemet, och egentligen är det okontroversiellt. Jag ställde en konkret fråga: Är närings- och energiministern beredd att öka andelen elcertifikat i systemet om vi har uppnått förnybar el? Vi i är för att utveckla systemet, så här finns ingen motsättning. Det är snarare så att vi är betydligt mer ambitiösa. Problemet med elcertifikatssystemet är att det är teknikneutralt. Den nya tekniken vinner inga direkta fördelar eftersom vattenkraften och andra energikällor tar de största andelarna av elcertifikaten. Det är därför vi behöver långsiktigt riktade stöd till solenergin, precis som , Svensk Solenergi och har sagt. Eftersom har ett inlägg kvar vill jag passa på att ställa en fråga om kärnkraften. En del av er överenskommelse är att inte en krona ska betalas ut i statliga subventioner till kärnkraften. Det är bra. har , enligt , betalat ut till fransk kärnkraftsforskning. Hur rimmar dessa med utfästelsen att inte en krona ska gå till direkta subventioner till kärnkraften? 14 (S): Kom ihåg en sak, ! Det finns bara en regering som har stängt kärnkraft, och det var den socialdemokratiska regering som stängde . Vi ska vara glada för det eftersom det låg i en befolkningskoncentration. Jag undrar vad som hade hänt om det inte hade gjorts detta med tanke på den debatt som har varit . medverkade också vid det tillfället. I sak tror jag att vi har ganska stor samsyn när det gäller kärnkraftens framtid i . Vi vill avveckla den. sitter dock fast i den borgerliga regeringens energipolitik. Tittar man på de andra alternativen sjunker kostnaden för den förnybara elproduktionen genom att fler och fler bygger och fler och fler deltar i processen; man lär sig , och det blir en lägre kostnad. Vindkraften på land är konkurrenskraftig med kärnkraften. Andra förnybara elproduktionstekniker som vi kan använda oss av, till exempel solceller, blir alltmer framgångsrika. Även om vi i inte haft den utveckling vi hade hoppats på och mycket av utvecklingen finns i andra länder i finns det goda möjligheter också för att finnas med. Ny kärnkraft är oerhört kostsam. Man kan bara titta på det finska exemplet som ännu inte är färdigt. Därför förstår jag inte varför man biter sig fast i att det är så viktigt att ge möjlighet att bygga nya kärnkraftverk i när vi inte behöver. 15 Närings- och energiminister (C): Låt mig få tacka för diskussionen. Jag tror att det är viktigt att vi försöker hålla ihop allt. Talar vi tårtbit för tårtbit, alltså klimatfrågan för sig, elpriser för sig, subventioner för sig och styrsystem för sig, blir det omöjligt. Det måste vara en riktning på det man gör. Det är därför som det tredje benet i elförsörjningen är så viktigt. Om vi fortsätter att vara så beroende av kärnkraft och vattenkraft som vi är kommer vi inte att klara försörjningstryggheten. Men man kan heller inte stänga kärnkraften , för då höjs elpriserna. Hade vi haft samma situation som vi hade hade vi behövt importera väldigt mycket el. Vi har gjort det i alla fall, men tack vare att kärnkraften har gått som den har gjort har vi klarat det. Vill man fasa ut och minska beroendet, vilket vi har sagt i överenskommelsen att vi ska göra, måste man successivt bygga ut det förnybara; och det gör vi. Vindkraften har slagit rekord med ; det har aldrig hänt förut. kan vi äntligen se en utveckling åt det gröna hållet. Vi ska använda skattebetalarnas pengar på bästa möjliga sätt. Vi talar om att konsumenter och kunder dignar under bördor. Till och andra som bara ser till utgifter kan jag säga att det kommer att bli bördor för låginkomsttagare och ensamstående mödrar. Det gäller att göra rätt saker så kostnadseffektivt som möjligt. Jag hävdar att både elcertifikatssystemet och koldioxidskatten är de mest effektiva systemen för att styra åt rätt håll. Vi kommer absolut att behöva kontrollera el- och energimarknaden fortsättningsvis också. Vi måste hålla tummen i ögat på våra producenter och dem som bygger nät. Det är därför vi har kontrollmyndigheter. Det finns anledning att fundera över vad vi kan göra ytterligare för att stärka konsumenternas roll på denna marknad. Det tror jag att vi alla är överens om, för det avgör i grunden konsumenternas tilltro till el- och energimarknaden. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2010/11:241 om uranbrytning i 16 Närings- och energiminister (C): har frågat mig vad jag avser att göra för att förhindra att uranbrytning kommer till stånd i . För uranbrytning finns en omfattande tillståndsprocess som vi är bundna av. har beslutat om en minerallag som bland annat omfattar uran. Flera andra lagar ska också tillämpas i samband med en eventuell ansökan om tillstånd för utvinning av uran. Anläggningar för brytning av uranhaltigt material omfattas av krav på obligatorisk tillåtlighetsprövning av regeringen enligt 17 kap. 1 § . Regeringen får tillåta verksamheten endast om kommunfullmäktige har tillstyrkt detta. Den avgörande makten ligger på lokal nivå i varje kommun, vilket jag tycker är en bra ordning. Det är regeringens uppfattning att vi har ett starkt och tydligt regelverk för hantering och utvinning av . Jag anser att lagstiftningen både ger möjligheter till utveckling av nödvändiga kunskaper om vad som finns i vår berggrund och ställer skarpa krav inte minst miljömässigt på vad som ska uppfyllas i en tillståndsprocess. 17 (MP): Jag tackar närings- och energiminister för svaret på min interpellation om uranbrytning i . Ministern hänvisar i sitt svar till det regelverk som finns för uranbrytning. Problemet är att dagens regelverk tolkas på olika sätt. Det är därför jag och vill se ett förtydligande. De utländska företag som söker uran och berörda kommuner behöver få besked om vad det är som gäller. Regeringsrepresentanter har också gjort olika uttalanden om eventuella ändringar i regelverket för uranbrytning. Mitt under valrörelsen meddelade att man vill ha skärpt lagstiftning för att hindra uranbrytning om nuvarande regler inte räcker. Statsminister och energipolitiska talesperson har båda sagt att de är positiva till framtida uranbrytning i . Det duger inte längre att regeringsrepresentanter ger olika besked om uranbrytning beroende på vem som frågar eller var man befinner sig. Det skapar falska förhoppningar både hos utländska företag som söker uran i och hos människor som är mycket oroliga i berörda kommuner. Näringsminister borde se värdet av att ge företagen tydliga spelregler för vad som gäller. I i har man beslutat att förbjuda uranbrytning med motiveringen att man vill ge tydliga besked till både befolkning och företag. Vad är det för näringspolitik att ge de utländska företag som söker uran i falska förhoppningar om uranbrytning om regeringen anser att uranbrytning i inte kommer eller bör ske? 18 (V): Uranbrytning är en mycket miljöfarlig verksamhet. Den alstrar stora mängder avfall som har miljökonsekvenser för generationer framöver. Det finns också stora arbetsmiljöproblem i samband med uranbrytning. har exempelvis det australiska elektrikerförbundet uppmanat sina medlemmar att sluta arbeta i urangruvor. De kallar uranet för vår tids asbestos. Det gör i sitt svar på denna mycket viktiga fråga är att beskriva det regelverk som redan finns. Jo, det är klart att det finns en miljöprövning. Det är klart att det ska fattas beslut. Vi vet alla att det finns ett kommunalt veto. Men det är inte att ha en politik. En politik är att ha en åsikt. Vill man ha uranbrytning i , eller vill man inte ha uranbrytning i ? Det är det som interpellationen syftar på, och det är också det som jag skulle vilja ha reda på och som jag tror att många väljare skulle vilja ha besked om. Vad är regeringens hållning? Vill man ha uranbrytning i , eller vill man inte ha uranbrytning i ? Vi kan se att regeringen verkar dra åt lite olika håll. har sagt i intervjuer att han inte utesluter svensk uranbrytning. säger, föga förvånande, att han är för svensk uranbrytning. Frågan är: Vilken är regeringens politik? Det måste ju finnas en regeringspolitik i en sådan här viktig och avgörande miljöfråga. Det man kan konstatera redan nu är att regeringen har en mer positiv hållning till uranbrytning än de rödgröna partierna. Vi hade tydligt sagt att regeringen inte hade tillåtit uranbrytning i om vi hade haft en rödgrön regering. Det var i själva verket ett av våra vallöften. Men denna regerings mer positiva syn på uranbrytning har lett till den våg av uranprospektering som pågår, inte minst i och i . Det är klart att de stora prospekteringsföretagen inte skulle ha gett sig in i detta om de inte hade räknat med att man skulle kunna bryta uranet. Det är uppenbart att det är detta budskap som sänds ut från regeringen: Vi kan tänka oss en framtida uranbrytning. Jag menar att väljarna har rätt att få ett svar. Det som komplicerar frågan lite är att självt inte kontrollerar det uran som bryts i landet om vi väljer att bryta uran. I Euroatomfördragets artikel 52 ges EU en optionsrätt över det klyvbara materialet. Jag skulle vilja höra hur ministern ser på optionsrätten. Om det bryts uran i kan vi då avgöra vem som får använda uranet i slutändan? 19 (V): Jag tycker att detta är en otroligt viktig debatt. Den är viktig i synnerhet i ljuset av att det kan byggas tio nya kärnkraftsreaktorer i tack vare de borgerliga partiernas energiöverenskommelse. Om man öppnar upp för tio nya reaktorer tycker jag att man också ska vara ärlig och ge besked om varifrån uranet ska tas. Ska fortsätta att importera uran ifrån andra länder eller ska vi öppna upp för brytning i ? Jag tycker att en närings- och energiminister borde ha någon form av svar på detta. Som det sades här har andra ledande borgerliga företrädare redan satt ned foten i frågan. vill ha uranbrytning i . Jag tolkade även besked i valrörelsen som att han var för det. tycker jag att får ta och komma upp och ge besked i frågan! 20 (C): frågade om hållning och om vi säger en sak i valet och en annan sak . Jag tycker egentligen att vi har varit ganska glasklara : Vi är emot uranbrytning. Men de lagar och regler som gäller har räckt . Det har inte fattats några beslut som öppnar en enda millimeter för uranbrytning i . Jag har sagt det förut, och jag säger det igen: Vi har inte ändrat uppfattning. verkar det som att vi har en överenskommelse med Socialdemokraterna om en översyn av minerallagen. Det välkomnar jag. Jag tror att det är bra att stärka markägarnas och kommunernas villkor och att de får komma in tidigare i processen. Det kommer att ge dem ännu mer inflytande. Det finns verktyg . Jag tror att vi ska vänta och se vad de ger innan vi börjar säga att vi ska gå så långt som till ett förbud. Vi har också sagt att om detta inte räcker får vi titta över det en gång till. Jag vet att och säger nej till uranprospektering. Jag kan tycka att det är lite problematiskt. Där får ni inte stöd av Socialdemokraterna.