prot · GY0969 · 2011-03-09 00:00:00 — Exempelvis anser vi i att den offentliga sektorn bör utarbeta tydliga etiska och miljömässiga styrdokument för sin upphandling. Kommunerna måste också bli bättre på att utnyttja möjligheten att ställa krav som står i proportion till de upphandlade beloppen. är kraven nämligen ofta för strikta även för små upphandlingar, vilket missgynnar mindre, ofta lokala, aktörer. En ökad medvetenhet och kunskap hos kommunernas upphandlare kring hur kraven kan utformas för att ge de lokala producenterna samma förutsättningar som de större är därmed en viktig fråga framöver. deltar bara runt en tredjedel av i offentliga upphandlingar, trots att de är av antalet företag i landet. Det finns stora affärsmöjligheter i offentliga upphandlingar, så fler borde se möjligheter genom en enklare och snabbare administrativ process och genom mindre omfattning av själva upphandlingarna. Det är oerhört viktigt att säkerställa att offentlig upphandling gör det möjligt även för mindre och lokala aktörer att vara med i processen. Här är det framför allt tillämpningen som är i fokus och som kraftigt behöver förbättras. Politiskt ledarskap runt om i Kommunsverige och Myndighetssverige skulle också kunna göra att tillämpningen blev inkluderande för mindre företag och inte exkluderande. 18 (KD): Först och främst vill jag yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande. Närproducerat, djurskyddslagar, etik, socialt ansvarstagande, kollektivavtal, miljökrav, lokalt producerat och så vidare ja, viljan är stor att genom offentlig upphandling uppnå i många fall vällovliga syften. Vi har redan en mängd exempel på förslag till riksdagsbeslut, och i betänkandet kan man läsa ännu fler förslag om hur vi med lagens hjälp kan nå dessa syften. Jag har själv funderat över hur vi genom exempelvis den kommunala upphandlingen ger fler aktörer av olika storlek chansen att vara med, hur vi ger ökade möjligheter att ställa relevanta miljökrav på varor och tjänster och hur vi ger producenter av animaliska produkter där djuren har drägligare förhållanden under sin livstid chansen att leverera trots högre kostnader än andra, mindre nogräknade, dito. får vi inte glömma huvudsyftet med all offentlig upphandling. Reglerna ska garantera att alla leverantörer ska kunna konkurrera på lika villkor om att få leverera varor och tjänster till det allmänna. De ska även säkerställa att skattebetalarnas pengar används på det mest effektiva sättet, och de ska förhindra korruption och ensidigt gynnande av vissa. Men : Är det inte att offentliga upphandlare ställer rättmätiga etiska krav vid upphandling av exempelvis animaliska produkter? Vad innehåller skoltallriken egentligen? Svenska skolbarn förtjänar att få äta kött där grisen fått bedövning innan slakt. Allt annat borde självklart vara oacceptabelt. På många håll i landet kringgås höga ambitioner för en självklar djurhållning under upphandlingsprocessen. Offentliga upphandlare som ställer miljökrav är hårt ansatta av överklaganden från grossister. Den aktuella tyska köttdumpningen på den svenska marknaden accelererar problemet. Det finns ingen ursäkt för kommuner att huka undan risken för överklagande. När kommunerna har full rätt och fullt stöd av att anlägga en högre ambitionsnivå vill grossisterna fortsatt kunna böka runt bland svaga upphandlingskrav och prisfokuserade förfrågningsunderlag. På det sättet får grossisterna möjlighet att teckna avtal där man fritt kan botanisera bland grisproducenter. Lägst pris vinner alltid under sådana förhållanden. Resultatet är goda marginaler för grossisterna och ett tallriksinnehåll med tvivelaktigt djurskyddsursprung för våra skolbarn. EU-domar har klargjort möjligheten för upphandlande myndigheter att ställa krav på tillverkningsprocessen av en vara. Det ger därmed frihet för en kommun att ställa högre krav på maten till skolbespisningen än vad många gör . EU-lagstiftningen är en bottenplatta varifrån vi kan kräva en försvarbar djurhållning. Svenska grisfarmare är angelägna att möta grundläggande nivåer och ta kostnader för ett djurskydd som man kan tycka är självklart. Att då straffas ut i nästa steg vid offentliga upphandlingar av kommuner och landsting tycker jag rimmar illa. Att grisarna får behålla sin knorr är en självklarhet, anser . Stressade grisar som lever under industriella produktionsförhållanden biter av varandra knorrarna, med infektioner som följd. Det har gjort att man i dessa sammanhang ofta utan bedövning klipper av grisarna knorren i samband med födseln. Den enda vettiga ambitionen är att behålla knorren och ha en djurhållning där grisen inte blir stressad. Hälften av producenter bedövar inte inför slakt. Den omfattande slakten utan bedövning är otäcka fakta att presentera men behöver lyftas upp till ljuset. Grisproducenter i en rad EU-länder skaffar sig nationella undantag från EU-lagstiftningen på en rad områden. Regeringen har anslagit pengar till för att anlägga kriterier som är förenliga med EU-lagstiftningen och hjälper upphandlande organisationer att ställa upphandlande miljökrav på sitt produktområde. För att ytterligare stärka förutsättningarna att ta hänsyn till etik och miljö utvärderar också regeringen upphandlingsregelverket med som särskild utredare. I ljuset av den tyska köttinvasionen vi nu får erfara är det mycket som tyder på att fältet i striden om en moraliskt försvarbar skoltallrik tillhör grossisterna. Kommunerna behöver ta sitt ansvar och sätta ribban betydligt högre. Det går alltså med dagens upphandlingslagstiftning att komma betydligt längre än vad som sker. Frågan är om exempelvis kommunerna i sina upphandlingar vill lägga några kronor extra på mat med högre kvalitet. Vill det offentliga ta matchen på allvar för att premiera och ställa högre krav på exempelvis grisproducenterna? Möjligheten finns, men frågan är om lokalpolitikerna i detta land vill anta utmaningen. 19 (S): Jag vill haka på det sista inlägget. Det gäller hur viktigt det är att vi ställer miljökrav och sociala krav på de inköp vi gör till kommuner och landsting, eftersom kommuner och landsting faktiskt kan gå före och se till att våra svenska grisbönder överlever tillsammans med glada grisar med knorr på svansen. Vi nöjer oss inte med att säga att det finns en lagstiftning och att kommunerna redan kan göra detta. Vi vill skynda på arbetet. Vi tycker att det går alldeles för långsamt, och det är därför vi har skrivit i vårt särskilda yttrande att ribban måste höjas ytterligare så att de upphandlande enheterna är skyldiga att ställa miljökrav och sociala krav. Med den borgerliga regeringen går det nämligen långsamt att titta över detta. Det sägs att inte ens har uppdraget att titta på hur man ska kunna snabba på att se till att de här kraven ställs. Om de inte ens har det uppdraget kommer det att ta , och då säger åtminstone de skaraborgska grisbönderna att vi inte kommer att ha kvar den svenska julskinkan över huvud taget. Här behöver det alltså skyndas på. Vi kan inte nöja oss med att säga att det är kommuners och landstings ansvar. Vi måste som lagstiftare förtydliga lagen så att alla kommuner och landsting går före och köper julskinka och annat från de svenska grisarna, som vi vet har blivit behandlade på ett bra sätt och som inte åkt . Man kan ha koldioxidkrav på transporterna. Man kan ha krav på att grisarna ska vara salmonellatestade och blivit behandlade på ett bra sätt. Det är viktigt för den svenska, inhemska, näringen, och därför behöver den borgerliga regeringen skynda på ärendet. Vi nöjer oss inte med att det går så långsamt, för det innebär kris för den svenska grisnäringen. 20 (C) replik: tar upp ett oerhört angeläget ämne, att värna svensk livsmedelsproduktion och framför allt grisproduktionen med tanke på den kris som grisbönderna befinner sig i. Det är angeläget att vi skapar långsiktiga och gynnsamma villkor för dessa bönder på den svenska landsbygden så att de kan vara med i de offentliga upphandlingarna. Då är det intressant att parti driver krav på kollektivavtal för att man ska få vara med i de offentliga upphandlingarna, kollektivavtal som svenska lantbrukare sällan har eftersom de är enmansföretagare. säger att den borgerliga regeringen är så långsam. I den svenska driver Socialdemokraterna fortfarande frågan om , trots att man innehaft regeringsmakten efter att den tillkom. Tala om långsamhet hos de tidigare socialdemokratiska regeringarna! behöver vi handlingskraft, och den har därför tillsatt en upphandlingsutredning. Socialdemokraterna har valt att skriva ett särskilt yttrande och inte en reservation eftersom de välkomnar den utredning som tillsatts för att se över upphandlingsreglerna och titta på frågan om miljöhänsyn och sociala hänsyn. Jag tycker att far med osanning när hon säger att Socialdemokraterna kräver mer. De vill ju invänta utredningen, ledd av , som kommer att presenteras senare och tar upp just dessa frågor. Vad är det egentligen menar med långsamhet och att man inte står upp för den utredning som är tillsatt? 21 (S) replik: Innan jag svarar på det måste jag konstatera den totala okunskap som innehar när det gäller kollektivavtal. Det är beklagligt att borgerliga ledamöter i riksdag, och ledamöter som sitter i finansutskottet, inte har en aning om att kollektivavtal inte behöver tecknas av egenföretagare och företag som inte har anställda. Det är märkligt att vi har sådana företrädare i riksdag. Jag beklagar att vi har en sådan okunskap. När det gäller hastigheten och vårt särskilda yttrande säger vi där att ribban måste höjas ytterligare på de upphandlande enheterna. Vi nöjer oss alltså inte med att vänta in utredningen. Om det till och med är så, vilket vi fått höra, att enligt direktiven inte ens har att se över hur man tar sociala hänsyn och miljöhänsyn då ligger ett stort ansvar på dem som satt upp direktiven. Låt mig ge ytterligare ett exempel. När vi träffade de förtvivlade grisbönderna i mitt hemlän satt borgerliga ledamöter runt bordet och påstod att vi gemensamt skulle ställa krav på ursprungsmärkning. Dagen efter röstade de borgerliga ledamöterna i riksdag mot förslaget om ursprungsmärkning. De ville bara ha ursprungsmärkning på det som EU ställde krav på, nämligen nötkött, inte griskött. På område efter område hindrar ni, , de svenska grisbönderna att utveckla sin produktion. Det beklagar jag. 22 (C) replik: I detta för de gröna näringarna på landsbygden mycket kritiska läge är det inte symbolpolitiken som är viktig, utan det handlar om att skapa gynnsamma villkor för att stärka den svenska konkurrenskraften inom såväl jordbruket som skogsbruket. Det handlar om att fortsätta att sänka skatter och att fortsätta att regelförenkla. Jag kan konstatera att landsbygdsdepartement är bäst i klassen och har regelförenklat, särskilt på livsmedelsområdet, med under förra mandatperioden. Man måste fortsatt vara bättre på att regelförenkla. Detta gäller många departement, inte minst , som har mycket att göra för att förenkla vardagen och administrationen för småföretagare runt om i landet. Det är en ambition som regeringen har och måste fortsätta att arbeta för. Det jag fortfarande hänger fast mig vid gäller kravet på kollektivavtal och ratificeringen av . Jag vet att Socialdemokraterna vet att det är stora problem att införa 94. Det är därför man inte införde den under de man hade regeringsmakten. Jag vet också att det är svårigheter att införa den på grund av både vad förvaltningsdomstolar i har sagt, att den inte är förenlig med den svenska lagstiftningen, och framför allt på grund av vad har sagt, att den inte är förenlig med gemenskapsrätten. Det viktigaste nu är inte att snacka symbolpolitik utan att se till att det skapas konkurrenskraftiga regler för att bibehålla svensk livsmedelsproduktion och skapa gynnsamma villkor i den lokala offentliga upphandlingen så att små aktörer i kommunerna inte får benen undanslagna utan kan vara med i matchen och tävla om anbuden. 23 (S) replik: Det sista håller jag med om, att det är viktigt att inte föra symbolpolitik och att vi inte bara ska snacka. Jag upplever det som att det bara är snack från regeringens sida. Ni handlar ju inte, . Ni ser med öppna ögon på när grisbönder lider. De är inte imponerade över ert sätt att arbeta. Även om är nöjd med hur det går till på Landsbygdsdepartementet är de svenska grisbönderna inte nöjda över huvud taget. De är förtvivlade. De beskriver för oss, gemensamt, att de inte kan fortsätta med sin produktion. Vi kommer att förlora den svenska produktionen helt och hållet. Vi får ingen svensk julskinka. Och står och säger att vi inte ska hålla på med symbolpolitik! Är ursprungsmärkning alltså symbolpolitik? Att ställa sociala krav och miljökrav, är det också symbolpolitik? Vi tycker att det är viktigt att flytta fram positionerna. Vi vill rädda den svenska näringen på landsbygden. Ni vill bara snacka och komma med tjusiga ord. gäller det att gå från ord till handling, . (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 17 §.) 8 § Allmänna motioner om mervärdesskatt Föredrogs skatteutskottets betänkande 2010/11:SkU19 Allmänna motioner om mervärdesskatt. 24 HANS (S): Betänkanden om mervärdesskatt brukar kanske inte tillhöra de mest upphetsande betänkandena vi debatterar i . I detta betänkande döljer sig dock en stor eventuell förändring som rör hela . De borgerliga kollegerna i skatteutskottet kan koppla av, för jag tänker inte angripa dem eller skälla på dem, utan det sparar jag till nästa betänkandedebatt. Här tror jag att vi, de politiska krafterna, samhället i stort, gemensamt måste ställa upp, skuldra vid skuldra. Problematiken i detta betänkande handlar nämligen om att EU anklagat för fördragsbrott när det gäller moms och mervärdesskatt inom den ideella sektorn. Den ideella sektorn tror jag för oss alla är en av de absolut viktiga sakerna. Många av oss har minnen från jobbet med den ideella sektorn. Själv ser jag framför mig den lilla idrottsföreningen. Jag ser framför mig hur jag fick ansvar för kioskförsäljningen på hemmamatchen. Jag minns hur de förklarade för mig att smågodiset kostade olika, och , och hur jag försökte reda ut det när barnen skulle handla. Det var kaos men kändes ändå härligt. Jag minns också när jag hade bilen full med barn och ungdomar som skulle i väg på sin första fotbollsmatch, jätteförväntansfulla. Sedan, på väg hem, var det lite deppigt när man hade fått stryk med 181, men var det glömt. Det är den ideella sektorn. Det är också den ideella sektorn när man som ung värvade medlemmar och gjorde SSU-klubbar och fick förklara för ungdomarna att det inte bara är politik man ska ägna sig åt utan att någon av dem måste vara kassör också. Någon måste lära sig det här med debet och kredit. Någon ska vara ordförande och någon ska skriva protokoll. Det är den ideella sektorn i . Jag skulle vilja påstå att det är förädlande för människor som är med och arbetar i den ideella sektorn. Om det nu blir så att vi förändrar vår lagstiftning så att den ideella sektorn blir tvungen att jobba med mervärdesskatten kommer det att krångla till det för många i små föreningar. Därför hoppas jag nu att vi tillsammans, alla partier i riksdag, kan lova varandra att vi då ska göra allt som står i vår makt för att kompensera de ideella föreningarna för det besvär som kommer att uppstå om vi nu blir tvungna att genomföra detta. Därför har vi i Socialdemokraterna skrivit ett särskilt yttrande om detta. Det kanske är bara för att vi på något vis ska påminna oss själva om hur viktigt det här är. Med dessa vänliga ord för en gångs skull yrkar jag bifall till utskottets förslag. 25 (M): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet SkU19, Allmänna motioner om mervärdeskatt. I princip är alla varor och tjänster momsskattepliktiga sedan skattereformen 1990/91 utom exempelvis sjukvård, tandvård, social omsorg, utbildning i offentlig regi samt bank- och finanstjänster. var intäkterna från moms ca 304 miljarder. Det är alltså väldigt mycket pengar vi hanterar, och intäkterna ökar . Därför är det av stor vikt hur man hanterar de olika momsfrågorna. Vi har även EU:s mervärdeskattedirektiv att ta hänsyn till, och där regleras hur vi kan hantera våra olika momssatser. Alla länder måste ha en normalskattesats som ska vara . Sedan kan man ha två lägre skattesatser varav den lägsta får vara minimum . I detta motionsbetänkande finns en lång rad motioner om olika skattesatser på olika varor och tjänster som motionärerna vill förändra. Förändringsviljan är stor och god. Frågan om olika skattesatser har alltid varit föremål för diskussioner och utredningar. Den senaste utredningen förespråkade en enhetlig momsskattesats som då beräknades hamna på . Jag kan vidhålla att det inte känns speciellt lockande att höja matpriserna för småbarnsföräldrar för att göra det billigare att köpa en platt-tv. Det tycker jag inte känns som rätt politik. EU har under en uppgörelse som antogs beslutat att medlemsstaterna kan använda reducerade mervärdeskattesatser för bland annat restaurangtjänster, och detta är något som regeringen håller på att titta på. Vi får väl återkomma till den frågan längre fram. Det finns, som sade, ett särskilt yttrande från Socialdemokraterna gällande redovisningsskyldighet för moms för den ideella sektorn. Det generella undantaget från mervärdesskatt för allmännyttiga ideella föreningar och trossamfund som finns i är ju inte förenligt med EG-rätten. har också i en formell underrättelse till uppmärksammat att de svenska mervärdesskattereglerna för allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund inte synes överensstämma med EG:s mervärdesskattedirektiv. har hos kommissionen ansökt om ett särskilt bemyndigande om att införa en omsättningsgräns för ideella föreningars momsredovisning. Ansökan avser införandet av en omsättningsgräns för mervärdesskatt på uttryckt prisnivå. Detta värde ska kunna indexuppräknas , och ansökan avser undantag utan begränsning i tiden. Detta är jätteviktigt. Jag håller helt och hållet med om att den ideella sektorn är jätteviktig i . Den tar ett stort samhällsansvar och berikar mångfalden. Verksamheten inom den ideella sektorn bidrar till ett samhälle där människorna medborgarna är engagerade i socialt arbete, kulturfrågor eller idrott. De flesta av oss är nog medlem i någon förening eller har barn som är medlemmar i en idrottsförening. Som föräldrar har vi, precis som , dragit våra strån till stacken. Jag har varit kassör i en orienteringsklubb. Den stora knäckfrågan om man skulle få momsredovisningsskyldighet blir just: Var hittar vi dessa kassörer? De växer inte upp som svampar ur marken. Det är skillnad mellan att sköta bokföringen i en förening som inte är momsredovisningsskyldig och att göra det i en som är det. En omsättningsgräns på 1 miljon för mervärdesskatt innebär rätt mycket pengar. Det klarar sig de flesta ideella föreningar långt på. De som har högre omsättning vet jag inte om man alla gånger ska kalla ideella föreningar. De blir snarare aktiebolag och andra stora klubbar. I det särskilda yttrandet från S skriver man att man vill poängtera vikten av att föreningar kompenseras för de ökade belastningar som de drabbas av om verksamhet som är skattebefriad inte längre kommer att vara det. Jag skulle vilja att förtydligade lite vad man menar med detta. Vad menar ni? Vad vill ni kompensera dem med? Det är lätt att säga att man vill kompensera, men hur ska det gå till? Vill ni kompensera också de stora föreningarna, som har en omsättning på över 1 miljon? För dem som har en omsättning på under 1 miljon kommer det ju inte att ske några förändringar. Detta skulle jag vilja få svar på. Det kanske inte blir , men det kan bli . 26 (FP): Det som vi nu hanterar omsluter i årets budget om man nu ska tro finansministern, och det bör man absolut göra . Det är ganska mycket pengar som mervärdesskatten drar in. , 2010, var det bara 295 miljarder. Det är alltså en uppgång på 3040 miljarder i momsen . Det säger något om vikten av hur vi utformar momspolitiken. Den spelar en mycket stor roll. Låt oss föreställa oss att det här skulle ligga en fettisdagsbulle och en oxfilé inköpt i Östermalmshallen i . De sakerna beskattas . också en viktig sak innefattar 25 procents moms. Det är likadant med blöjor och många andra saker. Dessa exempel illustrerar varför vi har så otroligt många motioner om skatteförändringar. Glasögon och kontaktlinser skulle man till exempel kunna sänka momsen på. Man skulle kunna sänka den på kulturevenemang, antingen de är dansanta eller ej, som skriver. Då skulle slippa åka upp och demonstrera för sänkt dansbandsmoms. Second hand-verksamhet har vi redan talat om, och har tydligt redogjort för hur vi ser på detta. Frågan är hur vi på lång sikt ska se på momsen. , 2001, gjorde skatteutskottet ett tillkännagivande, som det heter på riksdagsspråk, om att den dåvarande regeringen, som företräddes av finansminister , skulle göra en utredning om resultatet av en återgång till en enhetlig moms. Detta var i sitt anförande lite kritiskt till. Utredningen gjordes av finansrådet i . Han är domare i . Han fann, precis som nämnde, att en enhetlig moms skulle hamna någonstans kring . Det var de tidigare ledamöterna i skatteutskottet och som väckte förslaget till tillkännagivandet. Betänkandet som kom 2005 har aldrig blivit hanterat av vare sig ministären eller ministären . Det återstår att se om vi även i fortsättningen ska gynna dem som köper oxfilé i Östermalmshallen här i och missgynna dem som köper blöjor. Hur vi har detta är en intressant fördelningspolitisk fråga. De bekymmer man kan ha om att många i ett initialt skede skulle råka illa ut med sänkt moms kan vi ganska enkelt ordna genom höjda barnbidrag och höjda riktade pensioner. Det är inte det centrala problemet. Däremot skulle det få en del andra effekter. Arbetslösheten på skatterådgivningssidan skulle öka radikalt. Det är väl den typ av effekter som man möjligen får stå ut med. Vi vet alla att när vi går på även om jag själv inte är en sådan flitig gäst där eller liknande etablissemang får vi alltid frågan av skatteskäl om maten ska ätas där eller tas med. Tar du med den hem blir den nämligen lite billigare. På något sätt är detta en illustration av att mervärdesskatten behöver ses över. Det är dock inte lätt. Visst har vi en del undantag här, men vi som har suttit och sitter i skatteutskottet vet att EU:s sjätte mervärdesskattedirektiv är under omarbetning. Så länge och jag har suttit i skatteutskottet har det varit under omarbetning, och det finns nog risk för att det kommer att vara under omarbetning även när vi har lämnat skatteutskottet . Man kan notera att länderna totalt sett har ett par tusen undantag. Får man inte en mer enhetlig skattepolitik på mervärdesskatteområdet är det ett sätt att flytta arbetslöshet från ett land till ett annat, även om det är lite indirekt. Detta är något som vi i ska försöka motarbeta. Vi har alltså två stora uppgifter. Dels ska vi se till att få enklare mervärdesskatteregler i , dels ska vi se till att den internationella skattekonkurrensen på mervärdesskatteområdet inte leder till ökad arbetslöshet av rent skattefinansiella skäl. I övrigt instämmer jag med både och och yrkar bifall till utskottets förslag. 27 (KD): Det är alltid inspirerande att se gladiator rusa in i kammaren och genast såga allt som sägs här. Enligt avslutade anförande är det inte undantaget som bekräftar regeln utan undantaget som är regeln när det gäller moms. Jag uppfattade dock inte att har något emot att vissa verksamheter måste vara momsbefriade, och jag tänker enbart kommentera den del av betänkandet som rör momsbeläggning av aktiviteter i den ideella sektorn. Jag vill poängtera att för oss kristdemokrater är det viktigt att värna den ideella sektorns insatser, för de är ovärderliga. Vi talar ofta om att den offentliga sektorn är stor, men tittar man på vem som utför vård, omsorg och insatser är den ideella sektorn, alltså det som ligger utanför det politiska systemet, den största.