prot · GZ0947 · 2011-12-13 00:00:00 — Hur ser statsministern på möjligheterna att komma i mål vad gäller de väldigt tydliga och i närtid stående mål som man har satt upp i det papper som man har kommit överens om? Finns det en möjlighet att åstadkomma det i verkligheten? 47 Statsminister (M): Som återrapportering kan nämnas att det finns slutsatstexter om detta. Det har diskuterats vid många tillfällen, men det var inte någon lång diskussion på det här kring de här frågorna. Men jag har lärt mig att här måste man hålla tungan rätt i munnen, som ofta i politiken. Det man väldigt ofta menar med energipolitik i delar av är en önskan att få skattestöd från andra länder för att bygga ut transportsystem som säkerställer tillgång till fossila bränslen. Det har jag två invändningar mot. Den ena invändningen är att det inte är den bästa klimatpolitiken, för det binder i realiteten fast oss i fossilbränsleberoende. Ska vi till den delen använda skattepengar ska de i så fall möjligen riktas till att mer försörja oss med förnybar energi och inte fossila bränslen. Min andra invändning är att det väldigt ofta är en ursäkt från ett land för att försöka få stöd från andra för något som i grunden är marknadsmässigt möjligt att finansiera. Finns det någonting som det finns resurser till i världen så är det olja, kol och gas. Att hävda att transportlänkar för olja, kol och gas är något som andra skattebetalare måste stå för att få på plats vill jag som sagt kraftigt ifrågasätta. Detta är en typiskt svensk ståndpunkt. Den delas inte av alla. Här finns många som har andra typer av intressen och ingångar. Därför förutser jag att detta fortsatt kommer att vara en mycket svår fråga. Vi kommer, vilket jag också angav i tidigare frågesvar, så fort vi diskuterar den här typen av frågor att definitivt föra fram invändningar, som jag nu gjorde. Dessutom kommer vi att sätta tryck på att energieffektiviseringsåtgärder och klimatomställning verkligen tas in i samma diskussioner som gäller det som kallas för energipolitik. Överläggningen var härmed avslutad. 2 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . Talmannen meddelade att (M) ansökt om ledighet . Kammaren biföll denna ansökan. Talmannen anmälde att (M) skulle tjänstgöra som ersättare för . 4 § Anmälan om inkomna uppteckningar från EU-nämndssammanträde Talmannen anmälde att uppteckningar från sammanträde inkommit. 5 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen Talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2011/12:FPM44 Förordning om administrativt samarbete på punktskatteområdet KOM(2011)730 till skatteutskottet /12:FPM45 Omarbetning av ränte/royaltydirektivet KOM(2011)714 till skatteutskottet /12:FPM46 Förordning som etablerar ett åtgärdsprogram för tull- och skattefrågor KOM(2011)706 till skatteutskottet 6 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades EU-dokument KOM(2011)817 och KOM(2011)822 till utbildningsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . 7 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2011/12:TU1 betänkande 2011/12:AU2 betänkande 2011/12:CU1 betänkande 2011/12:SoU1 8 § Svar på interpellation 2011/12:160 om beredningen av proposition om annonstid i radio och tv 48 Kultur- och idrottsminister (M): har frågat mig om jag kände till ett krav som sägs ha funnits från Stiftelsen innan propositionen 2007/08:4 Annonstid i radio och TV lämnades och i så fall vilken roll detta krav spelade i beredningen av propositionen. Jag känner inte till att något krav skulle ha framförts från den nämnda stiftelsen. Förslagen i den aktuella propositionen bereddes på sedvanligt sätt. Ett underlag i form av en departementspromemoria utarbetades och remissbehandlades, varvid en bred krets av berörda intressenter fick möjlighet att framföra sina synpunkter. Det sammanvägda beredningsunderlaget utmynnade därefter i regeringens förslag. Motiven till förslagen framgår av propositionen. 49 (S): Jag tackar kulturministern för svaret. Jag är inte på något sätt överraskad av det. Att ett statsråd öppet skulle medge att det sker beställningar av propositioner mot betalning från kommersiella intressen skulle vara en sensation. Bakgrunden till min fråga om det på detta sätt går att köpa sig propositioner av är inte gripen ur luften. Låt mig för kammaren återge den centrala delen av den intervju i tidningen som gjordes med chefen för i samband med att det avslöjades att stiftelsen 2006 gett Moderata samlingspartiet ett bidrag på . Jag läser: Ställer ni krav på partierna? Det ska vara till särskilda projekt som redovisas för oss. Som till exempel? Bland annat att tokigheterna kring sändningstillstånden för kommersiell radio uppmärksammades. Man får ju bara sända reklam . Lagstiftningen är inte modern. , efter uttalandet, lade regeringen i propositionen 2007/08:4 Annonstid i radio och TV fram förslag om att utöka tiden för annonser i radio och tv . Man behöver inte vara särskilt konspiratoriskt lagd för att tycka att det kan finnas ett samband mellan uttalandet i tidningen och den kort därefter framlagda proposition som gick i denna riktning och därav min fråga till statsrådet. Statsrådets svar är ett klockrent exempel på att stoppa huvudet i sanden och låtsas som ingenting. Såvitt jag förstår förnekar statsrådet all kännedom om existensen av ett sådant krav. Hur trovärdigt är då det här? Det är publicerat i en tidning som måste betraktas som en facktidning på ett område som är satt att bevaka. Det innehåller bland annat ett uttalande av den moderate partisekreteraren där han erkänner att partiet mottagit stödet på 820 000. Det innehåller också ett uttalande i en fråga som regeringen via höll på att ta fram en proposition om. Hur kan detta ha gått spårlöst förbi departementets politiska ledning? Var det ingen som kände till att chefen för uttryckte sig på detta sätt och tyckte att det verkade konstigt? Det övergår i så fall till viss del mitt förstånd. Det kan bara finnas två förklaringar. Antingen har statsrådet mycket lägligt glömt att hon har fått information om sakförhållandet eller så är omvärldsbevakningen på inte tillräckligt god. Jag frågar därför statsrådet om hon är helt säker på att hon inte har fått information om att fått ett bidrag på från Stiftelsen med motkrav om lagstiftning för annonstiden i kommersiell radio. 50 Kultur- och idrottsminister (M): Man får vara väldigt konspiratoriskt lagd, , om man tycker sig kunna se att det finns möjlighet att köpa propositioner. Stiftelsen är såvitt jag vet en intern moderat stiftelse. Jag har ingen kännedom om hur de arbetar. Hur deras kopplingar ser ut till får diskutera med som är partisekreterare. Det finns dock skäl att diskutera själva sakfrågan. Orättvisan i de osjysta villkoren för annonsmängden var en fråga som fördes fram av många intressenter, inte bara möjligen Fria Media. Att detta också, enligt , ska ha förts fram i tidningen visar att detta var en öppen fråga. Det fanns många som ansåg att reglerna inte var sådana de borde vara. Alliansregeringen förordar en fri mediepolitik med god konkurrens och goda villkor för alla parter. Förslaget om annonsmängden handlade om precis detta. I korthet är det också kopplat till ett tv-direktiv som har diskuterats i Europeiska unionens kulturministerråd , också när jag var ny som kulturminister. Fakta i frågan är att de tv-företag som sände från , TV3 och Kanal , hade möjlighet att sända , vilket inte gällde för , till exempel TV4. Detta ansågs orimligt. Vi tycker att det är självklart att alla ska ha samma villkor, och det var också bakgrunden till att vi lade fram propositionen. Till fakta hör också att i den promemoria som togs fram och skickades ut på remiss föreslog departementet att det inte skulle vara någon gräns alls för radio. Det ansåg dock de kommersiella radiobolagen inte skulle fungera, för det skulle verka som en prispress på radioreklamen. Därmed blev förslaget från departementet och sedan i propositionen att det skulle vara samma regler för kommersiell radio som för tv. 51 (S): Själva sakfrågan är intressant, och det är klart att det finns de som vill ha längre reklamtid och så vidare. Poängen i detta är dock att den dåvarande partisekreteraren erkände i tidningen , som verkar inom kulturområdet, att partiet tagit emot ett bidrag på . När tidningen konfronterade Stiftelsen chef och frågade om man ställt krav på partiet när man gav ett sådant här bidrag svarade han helt öppet: Ja, det ska vara till särskilda projekt och redovisas för oss. Som exempel nämner han sedan att reklamtiden är för kort och att han vill ha en förlängning. Det är grunden för kravet man ställer på det parti man gett stödet. kommer det en proposition som tillfredsställer det krav som chefen klart uttryckt att han hade för att ge stödet till partiet. Det är anmärkningsvärt. Ansvarigt statsråd säger i sitt svar till mig att hon eller någon annan inte känner till att denna diskussion fanns. Det finns väl ett antal politiskt sakkunniga på , säkert tre fyra stycken. Jag tycker att det är förvånande att ingen av dem skulle ha haft koll på vad som har stått i Resumé och tyckt att det var ett märkligt förhållande i en fråga som låg nära arbetet med en proposition. Man säger att man inte kände till detta, man kände inte till att man hade fått de här resurserna och man kände inte till att cheferna hade uttryckt sig på detta sätt. Jag vill ge statsrådet ytterligare en möjlighet att svara på detta. Kände man verkligen inte till detta på ? Ansvarigt statsråd kände alltså inte heller till den här diskussionen och hade inte fått någon information från partisekreterarna om detta, vilket hade varit en nära koppling. Hade man verkligen ingen koll på detta när man fattade beslutet? Jag tycker att det är en koppling som är ganska störande, inte minst med tanke på Moderata samlingspartiets ställningstagande där man säger att man vill ha en öppen redovisning av partistöden. Det har varit ett krav från flera partier i kammaren . Det är märkligt att man inte tycker att den här kopplingen är besvärande när chefen så tydligt uttrycker att han, med sitt stöd till partiet, ställde krav på leverans inom vissa områden. Han nämner just det som tillfredsställdes i propositionen som kom . Jag tycker att det är en koppling. Man behöver inte vara särskilt konspiratorisk för att se den kopplingen med tanke på vad som har sagts och redovisats. Jag ska ge statsrådet möjligheten att svara på frågan: Var det verkligen ingen som kände till detta? Tycker inte statsrådet att det är en ganska generande koppling med tanke på vad som har kommit fram i medierna och som man kan läsa i tidningen , man lade fram propositionen? 52 Kultur- och idrottsminister (M): Transparens är väldigt viktigt. Det är därför och övriga partier i diskuterar hur man ska redovisa partibidragen. Det borde vara en intressant och kanske känslig fråga för med tanke på kopplingen till andra verksamheter. Det kan handla om lotterier som ger en hel del stöd till socialdemokratisk politik och kampanj. Det kan handla om kopplingen till LO. Vi är många som minns debatten från med rätt långtgående förslag om hur Socialdemokraterna på beställning från LO skulle ta makten över svenskt näringsliv. Det var en socialisering utan motstycke. Det blev gudskelov inte så. Om vi ska tala om konspiration finns det mycket att diskutera. Jag kan ärligt talat inte påminna mig någon artikel i . Däremot vet jag att frågan hade lyfts upp från många håll, inte bara från en aktör som dessutom stod nära. Den mandatperiod då vi var i opposition och jag satt i kulturutskottet var frågorna om privatradions dåliga lönsamhet ett ständigt återkommande tema. Det berodde bland annat på de hårda villkor som Socialdemokraterna hade ställt upp och på höga koncessionsavgifter. Det var svårt att få lönsamhet. Annonsmängden var en viktig fråga som de kommersiella radiobolagen själva lyfte fram. När det gällde tv diskuterades hur man skulle få rättvisande konkurrensneutrala villkor mellan de tv-bolag som verkar i och finansieras med reklam och dem som sänder från utlandet. Det var självklart att vi skulle förbättra villkoren för till exempel TV4 som sänder från så att de fick samma villkor som TV3 och Kanal . Det är rimligt att man har samma villkor också för privatradion. 53 (S): Jag noterar att kulturministern hellre vill diskutera sakfrågan och vad som var skälet till att ändra lagen. Det är intressant att diskutera, och det kan man ha olika åsikter om, men det är inte det interpellationen handlar om. Om jag ville ha reda på bakgrunden till propositionen och vilka bevekelsegrunder som statsrådet hade för den hade jag formulerat interpellationen annorlunda. Vad jag pekar på är det som är kopplat till partistöd och vad man levererar med tanke på hur chefen för uttryckte sig. Det kanske har förekommit tidigare, men jag har aldrig sett ett så tydligt krav när man har lämnat pengar och att en chef så tydligt talar om vad han förväntar sig att få för det stöd han ger. Jag tolkar det som att man köper en proposition. Kulturministern förnekar att hon över huvud taget hade kännedom om detta och säger att propositionen har kommit till på annat sätt. Det är bra att man nu har valt att ha någon sorts öppenhet när det gäller partistöden. Vi har ingenting att dölja. Det känner kulturministern till. När vi diskuterade detta redovisade jag att Socialdemokraterna öppet har redovisat stöd från lotteriverksamhet och pengar som vi har fått från fackföreningsrörelsen. Det har redovisats till sista kronan när det gäller organisationer. Vi har ingenting att dölja på det här området. För är det besvärande eftersom justitieministern för någon vecka sedan i frågestund förnekade att man hade tagit emot några resurser från organisationer. I samband med det kunde man notera att Stiftelsen hade gett dessa resurser. Jag noterar att kulturministern förnekar att hon har haft kännedom om den här kopplingen till lagstiftningen. 54 Kultur- och idrottsminister (M): Det får plåga själv att han bär på dessa konspiratoriska teorier. Den här propositionen hade lagts fram i vilket fall som helst. Det här är rätt. Lagstiftningen var omodern, och det var många som ansåg det. Alliansen tycker att det ska vara så neutrala och rättvisa villkor som möjligt för olika medieslag, oavsett om de är kommersiella eller tillhör föreningsradion eller public service. Jag tycker att den här lagstiftningen är bra. Vi lät promemorian gå ut på remiss och fick in synpunkter från många håll, bland annat från privatradion som ansåg att det inte var en god idé med obegränsad reklam. Det kan vi ha förståelse för. Det var därför vi lade fram ett förslag som stämmer väl överens med radio och tv. Det här är för mig en sakligt motiverad debatt. Jag faller inte undan för påtryckningar. Det går inte att köpa propositioner. Vi arbetar inte så i alliansregeringen. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellationerna 2011/12:139, 156 och 165 om transportbranschen 55 Statsrådet (M): har frågat mig vad jag avser att göra för att undvika nedläggning av en stor del av den miljövänliga containertrafiken på tåg i , vilka åtgärder jag avser att vidta när det gäller driften av kombiterminaler i och vilka åtgärder jag avser att vidta när det gäller balansen mellan banavgifter och servicegrad på spåret. har frågat mig vilka initiativ jag tänker ta för att arbetsmarknaden och industrins konkurrenskraft inte ska skadas av den situation som råder i transportbranschen och för att inte svensk åkerinäring ska slås ut av osund konkurrens. har frågat mig vad jag avser att göra för att förbättra förutsättningarna för att öka godstransporterna på järnväg, vad jag avser att göra för att kvalitetssäkra kombiterminalernas framtid och verksamhet samt vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att få bort den osunda konkurrensen inom lastbilstrafiken. Frågorna är delvis likartade. Jag har därför valt att besvara dem i ett sammanhang. Frågorna om järnvägens gods- och containertrafik är bland annat föranledda av att det norska järnvägsföretaget aviserat att det skulle upphöra med delar av sin så kallade kombitrafik i , det vill säga transport av standardiserade lastbärare som till exempel containrar och växelflak. Låt mig därför först konstatera att Cargo Net nu meddelat att man efter samråd med sina större kunder har beslutat att fortsätta bedriva sin kombitrafik i . Beslutet gäller åtminstone till och med . Vad som kan tänkas hända efter är osäkert. Jag följer naturligtvis situationen noggrant men har inte för avsikt att på grundval av det nu inträffade vidta några särskilda åtgärder riktade mot gods- eller kombitrafiken på järnväg. Godstransporter på järnväg tillhandahålls i konkurrens. Minskar en aktör sitt utbud på denna marknad, finns det andra som kan expandera sitt. Kombitransporter på järnväg är dessutom ett attraktivt marknadssegment. Det har ökat med . Detta ska jämföras med att järnvägens godstransportmarknad totalt ökat med . Utvecklingen har också inneburit att allt fler aktörer visat intresse för och i vissa fall redan etablerat sig inom kombitrafiken. Detta betyder att jag inte anser att de successiva banavgiftshöjningar som genomför hotar konkurrenskraften för järnvägens godstransporter. Man ska komma ihåg att svenska banavgifter i ett internationellt perspektiv är låga. En fortsatt positiv utveckling för gods- inklusive kombitransporterna på järnväg förutsätter att järnvägens marknadsaktörer kan erbjuda transporttjänster som är både kvalitativt och prismässigt attraktiva. Det förutsätter i sin tur att infrastrukturen medger genomförande av effektiva tågtransporter, det vill säga att det finns plats för sådana transporter och att de kan genomföras punktligt och utan störningar på grund av brister i infrastrukturen. Regeringen och har vidtagit ett antal åtgärder för att förbättra förutsättningarna för ökad punktlighet i järnvägstrafiken, men också för planeringen av järnvägsnätets utnyttjande. Åtgärderna avser såväl regleringsåtgärder och ökad finansiering av järnvägsnätets drift, underhåll och utveckling som olika uppdrag till . Infrastruktur till kombiterminaler är i de flesta fall statens ansvar och av central betydelse för det svenska transportsystemet. Terminalområdet däremot är i allt väsentligt marknadsdrivet. Det är riktigt att har börjat upphandla driften av kombiterminalerna. Skälet är att man ville säkerställa en konkurrensneutral drift i dem, eftersom de till följd av att järnvägens godsmarknad är öppen ska kunna betjäna flera järnvägsföretag på ett icke-diskriminerande sätt. När det gäller frågan om vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att få bort den osunda konkurrensen inom lastbilstrafiken har jag vid ett flertal tillfällen svarat på liknande eller snarlika frågor i och svarar nu som då att alla ska följa de regler som gäller. Självklart ska även staten via sina myndigheter utöva den kontroll och den tillsyn som behövs. Jag uppfattar att det finns tillräckligt lagstöd för att ansvariga myndigheter ska kunna agera och beivra olaglig yrkesmässig trafik. Frågor om lönevillkoren inom vägtransportmarknaden anser jag däremot bäst lämpar sig för arbetsmarknadens parter. 56 (S): Jag tackar ministern för svaret, även om jag tycker att det är beklagligt att vi inte har näringsministern här. Jag ställde faktiskt min interpellation till näringsministern då det i mitt tycke är en mycket viktig näringslivsfråga som vi ska diskutera och som handlar om osund konkurrens och villkoren på svensk arbetsmarknad. Man kan fundera på var vår näringsminister har gömt sig nu när hon faktiskt har varit i det närmaste osynlig sedan hon tillträdde sin post. Eftersom vi nu har en regering som är moderatledd är det väl ganska naturligt att det är en moderatminister som svarar även på de näringslivspolitiska frågorna. Mina frågeställningar var delvis hämtade från transportbranschen. I detta hänseende är det ganska naturligt att regeringen skickar infrastrukturminister som jag vet är ganska påläst i dessa frågor. Jag beklagar också att infrastrukturministern har valt att klumpa ihop dessa tre viktiga interpellationer. Jag hade gärna gått in mer i debatten om de andra interpellanternas interpellationer som är mycket viktiga, men det är inte riktigt möjligt just . Min utgångspunkt för denna debatt är att jag följt hur utländska arbetare systematiskt utnyttjas på svensk arbetsmarknad. Hemma i har det varit särskilt tydligt. Ingen har undgått det som har hänt i bärskogen och hur bärplockarna systematiskt har utnyttjats. Alla har tyckt att förhållandena har varit oacceptabla. Faktum är att situationen för bärplockarna inte är speciellt olik situationen för många gästarbetande chaufförer och byggnadsarbetare i . Jag gjorde ett besök hos en större industri med mycket stort behov av fungerande transporter. Med den undermåliga kapacitet som vi har på järnvägen till norra är denna industri helt beroende av fungerande lastbilstransporter. Jag fick både se och träffa förare i cabotagetrafik. Flera uppgav indirekt att de i stort sett kör enbart inrikestransporter i och mer sällan eller aldrig befann sig i sitt hemland. har även Västerbottensbänken träffat åkerinäringen i . Vi fick en mycket bra beskrivning av läget i där man tidigare varit förskonad från osund konkurrens. Men anser man att en ökande andel av den trafik som man ser är schemalagd cabotagetrafik. riskerar att gå i putten på grund av att ingenting görs. Företag törs inte växa, och få eller inga nya företag startas. Hur bra en idé än är för en företagare är det inte hållbart med det kryphål som finns i lagstiftningen . I både bygg- och transportbranschen är man enig om att det inte funkar som det är . Jag har också blivit kontaktad av fackliga företrädare för industrin där man rapporterar att en allt större andel av transporterna till och från våra viktiga industrier sker med bilar, både svenska och utländska, men ofta med östeuropeisk besättning. Många liknar dem vid trashankar, och språkförbistring är mer regel än undantag. Kvaliteten i transportbranschen riskerar att sättas på undantag. Från åkerinäringen i är man mycket irriterad över de olika polismyndigheternas prioriteringar. Jag har från flera håll hört krav på att man ska ha en myndighet och att det skulle kunna vara en möjlig väg att få ordning på det juridiska regelverk som finns . Men det handlar också om hur åklagarna väljer att prioritera och driva detta och faktiskt se till att de som har åkt fast åtalas. Jag skulle från infrastrukturministern vilja höra lite mer precist vad som faktiskt händer i denna fråga. 57 (MP): Jag börjar med att tacka statsrådet för svaret på min interpellation. Men det är ett svar som gör mig mycket orolig. Den fråga som jag vill debattera här är så viktig. Den handlar om de klimatsmarta transporternas vara eller inte vara. Att köra containrar på lastbil till en kombiterminal, lyfta över dem på tåget och köra genom landet är ett klimatsmart sätt att frakta gods. Vi använder vägen bara när vi inte har järnväg eller sjöfart. I ett ansvarsfullt land är det järnvägen som företagen väljer eftersom den också är billigast. I alliansregeringens är det i stället vägtrafiken som ökar. Statsrådet nämnde att transporterna på järnväg har ökat . Det är en glädjande utveckling. Men statsrådet glömde berätta att de tunga transporterna på väg har ökat ännu mer. Det norska företaget har kört kombitrafik i och sedan början av detta sekel. meddelade företaget att man kommer att sluta att köra i . Det har redan inneburit en stor ökning av antalet långtradare på våra vägar och ökade koldioxidutsläpp. I går fick vi visserligen beskedet att delar av trafiken inte all trafik, som statsrådet tycks tro kommer att köras . Lösningen omfattar ungefär hälften av den mängd gods som Cargo Net körde . Sex linjer har redan lagts ned. Det handlar om sex dagliga turer bland annat mellan och och mellan och .