prot · GY0986 · 2011-04-12 00:00:00 — 33 Statsrådet (KD): har frågat socialförsäkringsministern hur han avser att förverkliga resolution om minimiinkomst för fattigdomsbekämpning och främjande av ett inkluderande samhälle i . hänvisar särskilt till 44 § där uppmanar medlemsstaterna att undersöka hur olika modeller för villkorslös basinkomst kan bidra till att öka social delaktighet och motverka fattigdom. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Den svenska välfärdsmodellen bygger på att alla som kan ska ges möjlighet att bidra till sin egen och samhällets utveckling genom arbete. Arbete ger möjlighet till social delaktighet och ekonomisk trygghet genom löneinkomst. Arbete ger även inträde till de sociala trygghetssystemen, och som kompletterande skydd finns behovsprövat ekonomiskt bistånd. Den generella välfärdsmodell som vi har i och som vi delar med övriga nordiska länder har visat sig fungera väl för att motverka negativa sociala konsekvenser vid ekonomisk nedgång. Som framhåller skiljer sig situationen mellan medlemsländer både avseende utformningen av de sociala trygghetssystemen och fattigdomsutveckling. Parlamentet pekar på att ländernas olika förutsättningar måste beaktas i en diskussion om hur modeller bör utformas för att garantera medborgarna en ekonomisk grundtrygghet. Ekonomisk grundtrygghet är avgörande för ett inkluderande samhälle och regeringen anser att trygghetssystemen ska utformas för att främja människors möjlighet och vilja att träda in på arbetsmarknaden. Regeringen har tillsatt en parlamentarisk kommitté som har i uppdrag att se över de allmänna försäkringarna vid sjukdom och arbetslöshet. I kommitténs uppdrag ingår att beakta samspelet mellan sjukförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen, aktivitetsstödet och ekonomiskt bistånd. De förändringar som kan bli aktuella ska bidra till långsiktigt ökad sysselsättning och därmed långsiktigt hållbara statsfinanser. Kommittén ska lämna sitt slutbetänkande . I den mån kommissionen och andra medlemsländer finner det intressant och ändamålsenligt att genomföra försök med villkorslös basinkomst tar regeringen gärna del av dessa erfarenheter. Här vill jag framhålla att den öppna samordningsmetoden innebär möjligheter till erfarenhetsutbyte mellan medlemsländer för att gemensamt utveckla ett mer socialt i enlighet med den nya strategin för smart och hållbar tillväxt för alla, den så kallade 2020-strategin. 34 (MP): Först vill jag tacka ministern för svaret på min fråga. Resolutionen om the role of minimum income in combating poverty and promoting an inciusive society in Europe, som antogs av en stor majoritet i , föreskriver en mängd olika åtgärder för att motverka fattigdom och social utslagning i unionen. framhåller bland annat att olika försök visat att villkorslös basinkomst är ett effektivt sätt att bekämpa fattigdom och utslagning och att ge alla ett anständigt liv. Parlamentet uppmanar därför och medlemsländerna att inleda praktiska och omfattande försök med villkorslös medborgarlön. I 44 § påpekas att sådan är icke-stigmatiserande och har förmågan att förebygga dold fattigdom spännande och framsynt. uppmanar till politisk fantasi och nytänkande, något som är nödvändigt för att skapa förutsättningar för ett bra liv för alla, inte bara för de starkaste, friskaste och mest anställningsbara vad nu det råkar vara för något. Fattigdom och maktlöshet är nämligen inget man väljer. Det är inte den enskilda människans fel att hon eller han är fattig. Det är inte resurser som saknas utan politisk vilja till rättvis fördelning av arbete, pengar och makt. Statsrådet hävdar i sitt interpellationssvar att den svenska generella välfärdsmodellen har visat sig fungera väl för att motverka negativa sociala konsekvenser vid ekonomisk nedgång. Men de sociala och ekonomiska klyftorna ökar i . Allt fler slås ut och allt fler förnedras i mer eller mindre konstlade arbetsmarknadsåtgärder. Vi har massarbetslöshet som många lönearbetar mer än de mår bra av. Allt effektivare produktionsmetoder minskar behovet av arbetskraft. Att vi inte behöver arbeta så mycket för att tillgodose våra grundläggande materiella behov är en historiskt ny situation, och vi borde glädjas åt vår nyvunna frihet i stället för att alltmer fåfängt försöka skapa full sysselsättning till varje pris, genom ständigt ökad konsumtion som inte längre gör oss lyckligare och som skadar miljön. Det finns alltså flera skäl att tänka i nya banor och inte reflexmässigt avvisa idén om någon form av medborgarlön och en mer rättvis fördelning av lönearbete och obetalt arbete. Det finns många intressanta exempel och idéer att inspireras av om vi lyfter blicken. Praktiska experiment med medborgarlön genomfördes i och . Farhågorna att många skulle avstå från förvärvsarbete för att leva på existensminimum kom på skam. Tyvärr blåste medborgarlönen bort med de nyliberala vindar som svepte in över . I EU:s största land, , debatteras medborgarlön seriöst. I en rapport från det ansedda världshandelsinstitutet i som kom framhålls att de som får göra vad de brinner för arbetar mycket effektivare än de som släpar sig till jobbet i trött rutin. De möjligheter att förverkliga livsprojekt att starta företag, vidareutbilda sig och så vidare som medborgarlön öppnar för, har enligt rapporten en betydande nationalekonomisk potential. Man bedömer att mellan 600 000 och 1,2 miljoner nya jobb skulle kunna skapas i utifrån människors egna idéer genom införandet av en villkorslös grundinkomst. Den skulle kunna ge människor verklig makt över sina liv och chans att frigöra sin kreativitet. Detta är något väsensskilt från tvånget att delta i alltför ofta meningslösa arbetsmarknadsåtgärder som ofta inte leder någonvart eller i värsta fall leder djupare ned i förnedring. I mitt nästa inlägg tänker jag fortsätta berätta om vad som händer i utlandet. 35 Statsrådet (KD): Man blir lite konfunderad över inlägg här. Jag vet mycket väl att på sina kongresser 1998, 1999, 2000 och senast på kongressen 2005 har slagit fast sin vilja att arbeta för någon form av medborgarlön i , men jag har också läst att man slopade kravet på medborgarlön och att det i stället är rätt till arbete och egenförsörjning som ska utgöra grunden för synsätt. kommer åter frågan om medborgarlön upp. Jag förstår att vill hämta näring ur resolution för att driva den frågan vidare. Men jag måste ställa frågan till : Vilken är er syn, och kan ny utveckla vad ni menar med medborgarlön i dagens tappning? Beskrivningen av den har ju varierat mellan åren. Jag tror att det är viktigt för den politiska debatten att vi vet var står i frågan om medborgarlön. Den beskrivning av och den generella välfärden i vårt land som ger överensstämmer nog inte med vare sig min eller de flesta andras syn. Om en lågkonjunktur är så djup som den vi har gått igenom finns det alltid en ökning av arbetslöshet, och fler människor hamnar i behov av ekonomiskt bistånd, som är det trygghetssystem vi har riggat för att ingen i vårt land ska stå utan försörjning. Men denna djupa kris, där antalet personer som behöver ekonomiskt bistånd bara är hälften av vad det var 1996, ger en tydlig bild av att har klarat den ekonomiska krisen väldigt väl. Att vi nu har bara 7,4 procents öppen arbetslöshet fastän alls länge sedan förutspådde att vi skulle ha indikerar att vi har kommit väldigt väl ut. Vi är det land i där arbetslösheten nu sjunker allra snabbast. Arbetslöshet och fattigdom hör ihop. Vi vet att bästa sättet att bekämpa fattigdom är att människor får möjlighet till egenförsörjning. Anser inte att arbete ger möjlighet att bekämpa fattigdom? 36 (MP): Jodå, medborgarlön är kvar som en vision på lång sikt för oss miljöpartister. Precis hur den ska utformas behöver vi givetvis en debatt om i samhället och göra ett ganska grundligt arbete om. Det är därför jag vill lyfta denna fråga . Vi skulle behöva ett basinkomstnätverk som i . Där ingår ledande politiker från alltifrån , till Die Linke, och även många tyska ekonomer ingår. Jag vill nämna kristdemokraten , som var regeringschef i och en av tyngsta politiker. Han har föreslagit en medborgarlön på utan motprestation. Han anser att en sådan reform skulle kunna genomföras inom fyra och vara budgetneutral genom att den ersätter en stor del av de nuvarande välfärdssystemen och minskar byråkratin. Systemet skulle också fungera så att arbete alltid skulle löna sig även för dem med mycket låga inkomster. Althaus framhåller vidare att villkorslös medborgarlön skulle uppvärdera det obetalda arbetet i hem och samhälle. Ännu en god effekt som han framhåller skulle vara att människor med medborgarlön för reell möjlighet att välja bort underbetalda jobb med dålig arbetsmiljö. Förslaget utreds vidare av , . Dessa tankar verkar inte har spritt sig till svenska kristdemokrater. Jag undrar lite varför. Det belyser också vad jag är ute efter när jag talar om detta. Det finns andra förslag. tidigare statsminister har uttalat sig försiktigt positivt om medborgarlön, och är ännu ett land där frågan drivs seriöst. Jag vill också nämna . Där finns ett väldigt intressant exempel, som funnits , där företag som utvinner naturresurser får betala royalty till en fond vars avkastning går dels till gemensam välfärd, utbildning och sjukvård, dels till en utdelning till alla som bor i . Den utdelningen är inte så stor att den går att leva på. Men den har ändå haft betydelse. är den amerikanska delstat som har minst socioekonomiska skillnader där inte heller klyftorna ökat nämnvärt . I en tung motion till världens mäktigaste lagstiftande församling, amerikanska senaten, föreslår två kvinnliga senatorer, en republikansk och en demokratisk, ett liknande system, Cap and Dividend. Tanken är att sätta tak för hur mycket utsläpp av koldioxid får göra inom ett rättvist och hållbart utrymme, auktionera ut utsläppsrätterna och sedan dela ut en del av intäkterna till alla som bor i och låta en del gå till statskassan. Det skulle kunna ha en mycket bra fördelningspolitisk effekt. Det bygger på en mycket positiv och liberal människosyn om att alla har rätt till frukterna av våra gemensamma tillgångar. Det handlar inte om bidrag. Det handlar om att varje individ själv anses kapabel att ta ansvar för sitt liv. Även erfarenheterna från ett tvåårigt försök i förtjänar att begrundas. I en utfattig by, Otjivero, fick alla invånare under pensionsåldern en liten summa pengar . Resultatet blev att fattigdom och hopplöshet byttes mot framtidstro och kreativitet när människor slapp den frätande oron för försörjningen. Farhågan att människor skulle bli lata och passiva av att få pengar utan motprestation kom på skam i Otjivero. Det var tvärtom. När människorna fick råd med mat och sjukvård ökade såväl den demokratiska aktiviteten som den ekonomiska aktiviteten. Arbetslösheten sjönk, företag startades och byråd organiserades. Mycket är förstås annorlunda i . Men i grunden är nog människor lika överallt. Får vi förtroende växer vi med det. Varför skulle inte svenskar klara att ta samma ansvar som namibier? Jag är övertygad om att de flesta svenskar skulle det. Det vore en väldigt viktig förändring att gå från att se människor som lata som ska piskas på för att göra någonting bra till att se dem som kapabla och ansvarstagande. 37 Statsrådet (KD): håller det minsann på att ske något spännande från talarstolen. Här återupprättas ett förslag som många trodde var begravt hos . Det är uppenbart inte så. Jag tog fram ett par gamla artiklar som visar att 2008 beskrev tidningarna som att man nu hade skaffat sig en fungerande socialpolitik där några av ombuden verkligen var lyckliga över partiet nu slutat driva frågan om medborgarlöner. En man säger: Det var en kass idé från början. Någon annan säger att han inte trodde ett smack på idén och aldrig hade gjort det. Att det nu aktualiseras i talarstol är intressant. Det är naturligtvis så att man kan läsa rapporterna från andra länder med lite olika glasögon. Jag ska med intresse och öppenhet ta del av de eventuella försök som genomförs på parlamentets uppmaning till medlemsstater och det som kommissionen uppmanas att göra om det nu uppstår några sådana. Vi har ett annat system som vi har sjösatt i . Det innebär att människor ska ha en ekonomisk försörjning om de drabbas av arbetslöshet, sjukdom och fattigdom. Det finns ett uppbyggt generellt välfärdssystem som jag uppfattar att ändå har bejakat och varit positivt till. Man får lite ställa medborgarlönen mot de uppbyggda systemen. Jag menar att det är viktigt för en nation att ha ett system där människor uppmuntras att bidra i den utsträckning som de kan. Egenförsörjning ska uppmuntras. Om man arbetar lite mer ska det också synas i plånboken. Är emot den synen? Det vore väldigt intressant att få det kungjort i kammaren. Det finns bland övriga partier en stor enighet att så ska vara fallet. De system som vi har byggt upp trygghet vid inkomstbortfall och behovsprövat ekonomiskt bistånd är det någonting som i värld skulle avskaffas till förmån för en medborgarlön? Jag är jätteglad om jag kan få en belysning av det, var i står och hur man ser på medborgarlön kontra de generella välfärdssystem vi har . 38 (MP): Man får skilja på politik på kort och på lång sikt. Självklart ska vi arbeta med det system vi nu har och förbättra det inom dess ramar. Det handlar om grundläggande värderingar, människosyn och vilket samhälle vi vill ha. Vi gröna tror på människors kreativitet och vilja att bidra till samhället. Medborgarlön är vår vision på . Det är en rättighet, en inkomst, som alla får utan villkor eller krav utan förnedrande prövning. Det handlar också om hur vi ser på arbete. Lönearbete så mycket som möjligt oavsett innehåll är inget gott i sig. All verksamhet som någon avlönas för att utföra är inte meningsfull eller nyttig. Lika sant är att mycket oavlönat arbete är mycket viktigt. Lönearbetet är bara en del av arbetet, och arbetet är bara en del av livet. Villkorslös medborgarlön skulle kunna befria arbetet från den överspelade funktionen av disciplineringsinstrument. Om alla fick bättre möjlighet att förverkliga sina drömmar och livsprojekt skulle mycket gott kunna åstadkommas. Om enstaka individer skulle välja att utnyttja systemet är det inte ett skäl att hindra en reform som skulle gynna de flesta. Därför behöver vi en seriös, bred och förutsättningslös debatt om för- och nackdelar med medborgarlön även i och inte bara i utlandet och hur ett sådant system skulle kunna utformas så att det passar svenska förhållanden. Detta ska göras för att försöka vända på alla stenar och finna lösningar på fattigdom och utslagning även på lång sikt när behovet av lönearbete minskar kontinuerligt. Men idén möter i känsloladdat och irrationellt motstånd till skillnad mot i många andra länder. Det vore synd om fördomar och låsningar skulle leda till att inga försök med villkorslös basinkomst genomförs i vårt land, vilket statsrådets svar tyvärr pekar på. Jag tycker att vi ska ta uppmaning på allvar. 39 Statsrådet (KD): Jag skulle vilja uppmana och uppmuntra att konkretisera något mer om utformningen av de visioner man har på lång sikt. Det tror jag vore välgörande för debatten. Jag hälsar ett sådant förslag välkommet. Det ska vi också titta på. Det är angeläget att dessa visioner, om man verkligen någonting med dem och vill förverkliga dem, tar lite mer konkret innehåll så att vi kan diskutera dem på den politiska arenan. Jag ser fram emot att ta del av ett mer detaljerat förslag på hur tänker sig medborgarlönen och har finansiering för det framöver i kommande budgetar. Det ska bli mycket intressant att följa. Vi ska också ta del av det som händer inom olika länder när det gäller försök som görs. Man ska dock vara väldigt medveten om att länder befinner sig på väldigt olika utgångspunkter. Trygghetssystemen är uppbyggda på mycket olika sätt i olika medlemsländer. Det tror jag också ligger bakom det som är uppmaning till både medlemsstater och kommissionen. Vi tycker att de välfärdssystem som vi har byggt upp har tjänat oss ganska väl. Att vi har kommit så väl ut ur krisen är en indikator på att mycket fungerar ganska bra i . Därmed är inte sagt att vi inte kan förbättra saker ytterligare. När det gäller fattigdomsbekämpning är tillväxten av arbete helt central. Jag fick inget riktigt svar på om detta också var syn. Men jag förutsätter det. Utbildningsfrågorna är en annan del som är viktig när man långsiktigt ska bekämpa fattigdom. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellationerna 2010/11:276 och 301 om kärnkraftsbolagens betalningsansvar 40 Miljöminister (C): har frågat närings- och energiministern om hon avser att verka för dels att subventioner till kärnkraften motverkas genom att ägare av kärnkraftsföretag görs fullt ut betalningsansvariga för olyckor i sina dotterbolag, dels att exempelvis åläggs samma ansvar för verksamheten i sina svenska reaktorer som för de reaktorer man äger i . Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. har frågat mig om jag är beredd att verka för ett införande av ett utökat skadeståndsansvar för de svenska kärnkraftsreaktorerna och därigenom bidra till förhöjt säkerhetstänkande och att regeringens energiöverenskommelse fullföljs. De nya skadeståndsreglerna innebär att betydligt större krav nu ställs på kärnkraftsindustrin att betala ersättning till skadelidande vid en olycka. När den nuvarande regeringen gav i uppdrag att utreda förutsättningarna för att genomföra de nya reglerna i var syftet att, så långt det är möjligt, utöka kärnkraftsindustrins ansvar vid olyckor. Det har resulterat i en lagstiftning som ger förutsättningar för att en tillståndshavares ägarbolag också får ta ansvar för konsekvenserna av en olycka. Den nya lagen innebär att de högsta ersättningskraven ställs på kärnkraftsindustrin, jämfört med andra energislag. Regeringen nöjde sig inte med en skärpt skadeståndsreglering. När regeringen föreslog de lagändringar som gör ett generationsskifte i kärnkraften möjligt var vi tydliga med att tillståndshavaren ska vara skyldig att bland annat ha de ekonomiska resurser som behövs för att kunna ta sitt fulla ansvar för till exempel de skador som inträffar vid en olycka. De nya reglerna innebär att tillståndshavaren på ett trovärdigt sätt måste kunna visa att det finns tillräcklig finansiell kapacitet. Det är kärnkraftsföretagen själva som ska ordna all finansiering och alla garantier. Reglerna innebär att tillståndsmyndigheten kan ställa krav på ökade finansiella resurser hos tillståndshavaren. Ett sätt att göra detta är att dotterbolagets ägare i likhet med de tyska reglerna åtar sig fullt betalningsansvar. För att uppfylla lagens krav kan det alltså bli nödvändigt för till exempel att, i likhet med vad som gäller i , ta på sig ett ansvar för dotterbolagets skuld. Just nu pågår ett arbete i med att ta fram föreskrifter enligt de här riktlinjerna. En utgångspunkt i regeringens proposition är att de nya skadeståndsreglerna ska träda i kraft i samband med att , gemensamt med övriga medlemsstater inom EU, ratificerar tilläggsprotokollet till . Det var också utgångspunkt när den antog regeringens förslag. Propositionen, och beslut, tydliggör också att delar av den svenska författningen kan sättas i kraft om ikraftträdandet av tilläggsprotokollen fördröjs avsevärt. Jag har förhoppningar att tilläggsprotokollen kan träda i kraft inom en rimlig tid och jag kommer noga att följa övriga konventionsstaters arbete med att genomföra ändringarna i konventionen. Regeringen verkar för att det ansvarstagande som lagen syftar till blir verklighet. Det är kärnkraftsföretagen som ska bära det ekonomiska ansvar som kärnkraften för med sig. 41 (S): Jag tackar miljöministern för svaret. Jag är osäker på om jag blev så mycket klokare, men mina frågetecken kanske kan rätas ut under debatten. Jag tror att vi alla kan vara överens om att det är en komplicerad materia vi nu ska diskutera. Jag har funderat på vad det egentligen är ministern säger. Vad innebär ett sätt att göra detta är att dotterbolagets ägare i likhet med de tyska reglerna åtar sig fullt betalningsansvar och att man ska likställa detta med lagstiftning? Kan jag tolka det som att regeringen går kravet till mötes att moderbolaget tar på sig ansvaret även för dotterbolagets, alltså kärnkraftsbolagets kostnader vid en eventuell kärnkraftsolycka? I så fall är det väldigt bra att regeringen klargör detta . Min interpellation handlar om den oro jag och många flera känner när det gäller ansvaret för en eventuell kärnkraftsolycka i , om det osannolika skulle inträffa, som en gång för länge sedan beskrev det så klokt. Det som händer i reser ju frågor och oro även för vår del i . som är så duktigt på säkerhet och på att bygga så att de klarar en jordbävning. Men det osannolika inträffade med både jordbävning och . När det gäller ansvaret för en olycka verkar det just när det gäller som om den japanska staten får betala majoriteten av sanerings- och uppbyggnadskostnaderna. Deras försäkringar täcker inte det radioaktiva utsläppet. Som flera försäkringsbolag konstaterar kommer skattebetalarna i att få betala större delen av katastrofen. I kommer det, som miljöministern säger, att bli ett obegränsat skadeståndsansvar när ratificeras. är det i praktiken inte möjligt att få större ersättning än den betalningsskyldige kan betala. Alltså är frågan hur stora tillgångarna är i bolaget. Ytterligare en sak är att lagen säkerställer . Första frågan till miljöministern är: Vem står för kostnaden över de 12 miljarderna om det skulle inträffa en kärnkraftsolycka? Den kommer i så fall att kosta ofantligt mycket mer. Med detta kommer jag också in på statliga subventioner eller inte till kärnkraft. Om det nu är så att staten och skattepengar går till att betala en del av en kärnkraftsolycka, vad är då det? Är det en indirekt subvention eller är det så att staten inte tar något ansvar om det händer en olycka? Till exempel visar väldigt tydligt på skillnaden mellan svensk och tysk lagstiftning, fru talman. Det är väldigt tydligt eftersom äger kärnkraft i bägge länderna. I gäller, precis som miljöministern beskrev, andra regler. Hela verksamhet är satt i pant för en eventuell olycka i något av de tyska kärnkraftverken. Den tyska lagstiftningen ger utrymme för moderbolag att ta ansvaret. Då är min fråga: Är det också regeringens mening att vi här i ska gå dithän? Hur hanterar man då aktiebolagslagstiftningen som inte, som jag tolkar den, ger detta utrymme för ett ansvarsgenombrott, som det kallas i aktiebolagslagstiftningen? Kommer det ett klargörande på denna punkt, att även moderbolaget har ett ansvar vid en eventuell kärnkraftsolycka? 42 (S): Jag vill börja med att tacka miljöminister för svaret. Statsrådet tar i sitt svar upp nyttan med det skadeståndsansvar som kommer att införas i och med beslut . Jag delar statsrådets inställning att läget skulle vara bättre om de regler vi pratar om faktiskt skulle gälla. Tyvärr är inte så fallet. Ett av många argument som framfördes för den borgerliga kärnkraftsöverenskommelsen var ju att skadeståndsansvaret skulle förstärkas. I debattens vågor kunde man till och med ibland höra att just det förstärkta skadeståndsansvaret var det som faktiskt fick borgerliga ledamöter i att ställa sig bakom förslaget till ny kärnkraftspolitik. Det manifesteras ofta, både i kammaren och annars, att det utökade skadeståndsansvaret är en framgång. Det talas om det som om det vore ett faktum att de här reglerna fanns på plats. Men så är det ju inte. Vi står fortfarande kvar med 3 miljarder i skadeståndsansvar för att de regler som vi beslutade om i kammaren inte är införda . Statsrådet säger dock i sitt svar att lagstiftningen ger möjlighet för regeringen att sätta delar av den svenska författningen i kraft om ikraftträdandet av tilläggsprotokollet fördröjs. verkar det som om det är så. har ingen regering som kan hantera frågan. Sannolikt drar ratificeringsprocessen ut .