prot · GY0973 · 2011-03-16 00:00:00 — Det må vara om en bil är miljöbil, men det är miljöbränslet som avgör om bilen framdrivs på ett miljövänligt sätt. 177 (M) replik: tar upp att vi ska vara först med vissa saker. Vi var först med pumplagen, det vill säga det enda land i som försökte tvinga mackägarna att sätta upp en pump med alternativt bränsle som sedan inte efterfrågades eftersom det inte fanns bilar eller bränsle till pumparna. Vi börjar i andra ändan, nämligen att få ut bilar på marknaden så att efterfrågan ökar på bränslet. Då växer också pumpställena fram. Sedan är nästa steg att vi måste få fram mer biogas i landet, och den frågan får vi självklart jobba vidare med. Jag litar på förslag till som ska lösa delen med redovisningscentraler, och jag vill åtminstone invänta det förslaget innan jag sågar det. 178 (S) replik: Jag kan väl hålla med om att vi ska invänta förslaget, men jag har inte alltför stora förhoppningar om att det ska leda dit vi vill. Men vi får väl nöja oss med det och se vad som händer. Det innebär ändå att jag naturligtvis står fast vid vår reservation. sade någonting som troligtvis inte stämmer, att priset på bilbesiktningen inte har höjts. När jag skulle besiktiga ett släp kunde jag konstatera att priset var betydligt högre än vad det har varit tidigare. Nog har även passat på att i denna avreglerade marknad ta ut det man kallar marknadsmässiga priser. Man har naturligtvis sett vad de privata tar ut och lägger sig på samma nivå. Det finns ingen anledning att tro något annat. Sedan sade att det finns nya besiktningsställen ute i glesbygd. Då frågar jag: Var då? Det vore väldigt bra att få reda på det. Jag vet i alla fall inte några sådana ställen som har etablerats i , och det är väl det län som har mest glesbygd av alla. 179 (M) replik: Att det har tillkommit fler besiktningsställen ser man om man går in och tittar i statistik. Det är tre nya stationer, och en av dem planeras, om jag är rätt underrättad, uppe i . Dessutom har sex ställen kommit till genom det nya bolaget, och ytterligare sex ställen är planerade genom det nya bolaget. Den debatt vi hade här handlade om att antalet besiktningsställen runt om i landet skulle minska och att det skulle bli dyrare. Det är bara att gå in och provbesiktiga en bil för att se att det fortfarande kostar på bilbesiktningen. Registreringsbesiktningen har däremot blivit dyrare. Det är möjligt att du har registreringsbesiktigat en släpkärra, . Annars ska priset ligga kvar på . Det intressanta var den debatt vi hade tidigare, då man sade att de här priserna skulle stiga. Det har de inte gjort. Vi skulle få färre bilprovningsställen, men vi har snarare fått fler. Kan vi inte vänta och se hur utvecklingen blir den är ju relativt positiv innan vi sätter i gång och utreder detta, som vänsterpartierna vill, för att se om vi ska återinföra det vi hade ? Detta är faktiskt en positiv sak för landet: fler besiktningsställen och fortfarande samma pris. 180 (MP) replik: talar om pumplagen som ett misslyckat experiment. Jag vill inte hålla med om den historieskrivningen. hade av mackarna förnybara drivmedel. var i och för sig etanol, men etanol är ändå ett bra steg på vägen. Det är ett förnybart drivmedel även om det, som sagt var, finns bättre alternativ. var ändå biogas 2009. Men har av mackarna i landet lagts ned, och det är ett stort problem för landsbygden. Men det är andra saker som spelar in, som att de stora bensinbolagen ofta säger upp avtalen med de mindre mackarna. Jag skulle vilja ha reda på vad och majoriteten har för idéer om hur man ska kunna göra någonting åt det om det nu är viktigt att landsbygden får ha kvar sina små mackar, för det är där problemet ligger. Det är viktigt att vi får mer förnybara drivmedel även på landsbygden, säger . Ja, då undrar jag: Hur ska man göra för att få det om man inte tror att man behöver göra olika saker, ha olika mål, stöd och regler för att det måste finnas förnybara drivmedel på mackarna? 181 (M) replik: Ett sätt att försöka behålla de bensinmackar som finns kvar är just att lämna dispenser för de mackar som av olika skäl inte har kunnat bygga ut detta fullt ut, till exempel att de inte har ekonomi eller förutsättningar för detta. Vi tycker att det är viktigt att en mack inte läggs ned på grund av att det är så dålig lönsamhet, att den inte orkar bära kostnaden och att den inte har tillräckligt underlag i området. drabbas alla bensin- och dieselbilar och övriga fordon i området av att drivmedel inte finns tillgängliga. En sak är att införa dispenser, och en annan sak är att vi satsar på landsbygdsstöd för att det ute på landsbygden ska kunna startas upp olika alternativ till bensinmackar. Det har kommit ett nytt koncept där man har en större container och har möjlighet att ta emot drivmedel. Det viktigaste i sammanhanget är ändå: Hade man verkligen undersökt hur detta såg ut innan man införde pumplagen hade man säkert kommit fram till att ett försök att tvinga ett antal bensinmackar att göra en stor investering som inte bär sig ekonomiskt skulle resultera i precis det vi nu ser, att många i stället har tagit beslutet att lägga ned. Jag vet det, för jag har varit runt om i många delar av landet och diskuterat med mackägarna. Det är så pass små marginaler att sälja drivmedel att man inte klarar att göra dessa investeringar bara av ideologiska skäl, utan det måste också finnas en marknad i området. Det är den vi i Alliansen nu har skapat tack vare att vi har fått fram fler miljöbilar. En annan sak som vi måste jobba vidare med nu är att producera mer biogas i landet. Det jobbar vi vidare med . 182 (MP) replik: Jag förstod ändå inte riktigt hur vi ska kunna öka tillgången till förnybara drivmedel just på landsbygden och vilka stöd som majoriteten och regeringen har på förslag där. Jag skulle också vilja höra lite om det här med efterkonverteringen. Det är riktigt, som säger, att det står i betänkandet: Utskottet konstaterar att frågan om efterkonvertering av traktorer har ingått i det uppdrag från regeringen som fått att presentera en biogasstrategi. är det så att det finns många andra fordon än traktorer som man använder i lantbruket. Vi har skördare och alla möjliga fordon. Jag undrar när det ska komma regelverk för dem. Det här är någonting som har varit på tal väldigt länge, säger de som jag har pratat med. De tycker att det borde införas rätt snart. 183 (M) replik: Ja, vi har undersökt om man inte kunde komma fram snabbare. Det som har varit lösningen är att vi försöker utreda detta och hitta någon form av dispens tills det är möjligt att ändra lagstiftningen fullt ut. Det är det vi jobbar med . Det är det uppdrag som finns. Det finns möjlighet att få dispens. När det gäller andra maskiner utgår jag självklart från att det här ska gå att använda för dem. I betänkandet står det till och med att även lastbilar är med i diskussionen. Självklart handlar det om att vi ska kunna gå över till diesel och biogas för de fordon som man så önskar och att vi försöker underlätta i den delen. Det arbetet är redan på gång, och vi jobbar hårt med att försöka hitta en bra lösning på detta. ska vi kunna ge dispenser. När det gäller hur vi ska lyckas få fram mer biogas handlar det om att vi kanske ökar djurproduktionen och får i gång svenskt lantbruk. Då är kanske inte förslag på höjda handelsgödselskatter eller köttskatter rätt väg för att få fram mer biogas i landet. Där får man nog tänka om. Om det är det man har tänkt får man nog fundera på hur man kan stimulera lantbruket att växa i landet så att vi får fram den biogas vi efterfrågar. 184 (V) replik: Jag skulle vilja ställa två frågor till . Den ena handlar om förnybara drivmedel. När det gäller pumplagen noterade jag två uppfattningar. Å ena sidan sade du i början av ditt anförande att pumplagen i enstaka fall hade inneburit nedläggning av mackar. Å andra sidan var det en stor attack mot pumplagen. När det gäller pumplagen måste man tala om vad strategin innebär att satsa på bilar som kan drivas med förnybara drivmedel och inte också satsa på pumpar som har alternativa drivmedel. Det som jag tycker har varit väldigt bra är att man gör både och, inte antingen eller, för att få en större andel miljöbilar. Jag tycker att det är ett gott resultat av det som vi rödgröna partier gjorde innan ni kom till makten, det vill säga skapade förutsättningar för fler miljöbilar. Det är därför ni kan slå er för bröstet och säga att nu har vi 300 000 fler. Det är nog ett resultat av det arbete som vi rödgröna partier har gjort. När det gäller registreringsskyltarna vill jag bara passa på att rätta till. Om man läser reservationen ordentligt ser man att det faktiskt står att vi vill att frågan om registreringsskylt fram på motorcyklar ska utredas. Det är en stor skillnad mot vad Bergheden ville framställa att reservationen innehöll. 185 (M) replik: Jag börjar med det sista. När det gäller registreringsskyltar fram på motorcyklar är vi inte ens beredda att utreda frågan. Vi tycker att vi har ett system som fungerar. Självklart får vi bevaka detta vidare, men EU går i samma riktning som vi. Dels finns det säkerhetsskäl, dels är det EU-handelsproblem med den här frågan. Dessutom är det ändå svårt att identifiera en motorcyklist som har både visir, halsduk och luva på. I så fall måste man hitta en annan lösning för att komma åt fortkörning med motorcyklar. Det är märkligt att tar åt sig äran av att antalet miljöbilar har ökat under alliansregeringen. Ni har ju suttit vid makten tidigare. Jag behöver inte upprepa hur det är, men det är . Det intressanta i sammanhanget är att under den tiden lyckades ni skapa 30 000 nya miljöbilar. Vi har fått fram 330 000 miljöbilar. Då försöker du, , påstå att det beror på er politik. Jag skulle nog vilja säga att det beror på allianspolitiken att vi har lyckats med det. Vi har satsat på att folk har vågat köpa de här bilarna, och vi har visat att vi vill gå den vägen. Det har varit oerhört positivt. Vi tycker att det är bra att det har kommit fram så pass många miljöbilar, och det hoppas jag att även tycker, för det är ju det mål som vi försöker nå. Sedan är det rätt att enligt pumplagsutredningen är det många strukturomvandlingar inom bensinbackarna som har påverkat nedläggningarna. Det är många landsbygdsmackar som har fattat beslut om rationaliseringsförändring. Men bolagen kanske också har tryckt på och sagt att en mack är värd att satsa på för alternativt bränsle därför att den har så dålig lönsamhet och så låg försäljningsnivå. Självklart har pumplagen varit en effekt av hela den här delen. 186 (V) replik: Jag tänkte ta upp frågan om bilbesiktningen och regleringen av den. Först och främst noterade jag att på frågan var det har blivit fler bilbesiktningsanläggningar nämnde Bergheden . är, vad jag vet, inte en glesbygd, och vad jag har förstått lade man ned två gamla och startade en ny. Man måste liksom redovisa både och för att vara intellektuellt hederlig. Sedan har jag en intressant fråga vad gäller redovisningscentralerna. Jag noterade att Bergheden sade att han uppskattade att majoriteten och oppositionen var överens. Men varför kunde vi då inte göra ett tillkännagivande? Både du och jag vet ju att man inte behöver ha ett färdigt och detaljerat utformat förslag när det gäller de här frågorna. Det hade blivit ett tillkännagivande för att få upp hastigheten i genomförandet av det som taxinäringen vill och vad många myndigheter också tycker är oerhört positivt. Det hade satt lite eld i baken på finansminister om vi hade gjort det. Det hade varit en stor seger för trafikutskottet, för taxinäringen och för de myndigheter som har sagt att det här är väldigt positivt. Jag ska avslutningsvis bara nämna lite grann om miljöbilar. Låt oss säga att vi, de rödgröna partierna, beredde vägen för och gav bra förutsättningar för en positiv utveckling. Sedan har ni gjort andra saker. Jag nämnde bara i all ödmjukhet att även vi har haft påverkan för att det ska bli fler miljöbilar. 187 (M) replik: Ja, det är väl bra att vi är överens om att det har varit ett lyckat resultat. Att vi sedan har lyckats få fram fler miljöbilar under våra än vad ni lyckades med under era är ändå ett konstaterande som vi kan stå fast vid. Det intressanta är att du vill göra ett tillkännagivande om redovisningscentralerna. Vi tycker att det är viktigt att vi väntar in remissvaren och kommer fram med ett förslag som håller och som taxinäringen och övriga delar kan stå bakom fullt ut. Vi vill utreda först och sedan fatta beslut. Skillnaden är att i vår politik tycker vi att det är ett bättre tillvägagångssätt att man först utreder och sedan fattar beslut. Vi har ju sett effekterna när man i stället fattar ett beslut och inför en pumplag och efteråt konstaterar att det inte var så bra. Som jag sade i inledningsanförandet kanske det är viktigt att dra lärdom av att det är bättre att först utreda och sedan fatta beslut. 188 (KD): Efter dessa illustra beskrivningar av olika slag noterar jag att när många tankar och ideologiska visioner landar i verkligheten går de verkligen på pumpen, om jag får uttrycka det så. Jag tycker att debatten om taxinäringen har ventilerats så mycket att det inte finns någon anledning att gå vidare i den. Och betänkandet handlar om en lång rad frågeställningar på många områden, vilket vi har kunnat höra. Det är med tillfredsställelse som jag noterar att utskottet hänvisar till arbetet med en permanent lösning av det sista steget i pumplagen. Ett fungerande boende i glesbygd fordrar tillgång till drivmedel och service, inte minst det . har med oro sett vilka konsekvenser ett genomförande av pumplagen fullt ut skulle ha fått. Det finns skäl att hänvisa till presenterade rapport om biodrivmedel. Den manar verkligen till eftertanke. Där konstateras att införandet av pumplagen har kostat distributionsledet smått osannolika . Man kan ju fundera på vilken subvention vi skulle ha haft om man hade infört biogas, som kostar ungefär sex sju gånger mer än en etanolpump detta också med tanke på att glesbygdsstödet rör sig om . Det är inte svårt att räkna ut vem som skulle få betala detta: givetvis konsumenterna. Resultatet av pumplagen är en stor satsning på etanol på de tankställen som byggts ut för alternativa drivmedel. Här konstaterar nyktert att etanolbilar ofta körs på bensin och att detta på grund av motorkonstruktionen ökar utsläppen jämfört med en bil som är avsedd för bensin. Detta är inga nyheter för den som har någon kunskap om motorer. Det är viktigt att politiska beslut utformas på ett teknikneutralt sätt både när det gäller fordon och när det gäller bränslen. Ofta får teknikstyrande beslut oönskade resultat och konsekvenser när de inte harmonierar med verkligheten. Genom ständiga tekniksprång blir beslut snabbt omoderna. Då är det viktigaste att man med besluten sätter upp mål för vad man önskar uppnå och inte vecklar in sig i detaljstyrningar. Detta har vi sett väldigt mycket av, tyvärr. Fordonshobbyn är en annan del som nämns i betänkandet men som inte tagits upp av någon av de tidigare talarna. Den omfattar drygt en halv miljon svenskar. Och är känt för att ha ett stort intresse för kulturella händelser och även för fordon. Det är alltså en av största ideella rörelser. har genomfört förbättringar för hobbyn, och orimliga regler har tagits bort eller justerats. Emellertid uppstår nu nya problem när EU-regler ändras och myndigheter inför eller tolkar förordningar på ett sätt som direkt eller indirekt skapar problem för entusiastfordonsägare och för dem som vill importera exempelvis ett äldre fordon. Det har bland annat lett till att man väljer att importera ett fordon via annat europeiskt land på grund av uttolkning av vissa regler. Detta kan inte vara en rimlig ordning, utan det måste vi kunna lösa i det här landet. Det ligger knappast inom kompetensområde att bedöma ett fordons historiska värde såvida de inte har fått några nyanställda. Det vet jag inte. Med personlig erfarenhet kan jag vidimera att fordonshobbyn också genererar många till stat och kommun genom företag som sysslar med renoveringar och reparationer av äldre fordon. Fordonen utgör ett mycket viktigt inslag i vår kultur- och samhällshistoria och bidrar med både kunskap om teknikutveckling och historisk infrastruktur. Det samhälle som vi känner har möjliggjorts genom den ökade samfärdseln. Utan densamma hade den välfärd vi ser inte varit möjlig. Det finns förutom min egen motion en motion som heter T480. Om den genomfördes skulle det få allvarliga konsekvenser för hobbyn. Om man granskar registrerade fordon finner man att mycket få gamla fordon finns i daglig trafik. Exempelvis får inte ett fordon med entusiastförsäkring användas i dagligt bruk. Alla fordon nyare än 1950 måste kontrollbesiktigas regelbundet för att få framföras på väg. Verkligheten är också självsanerande då det inte går att underhålla och upprätthålla ett trafikvärdigt fordon för dagligt bruk. Fordon som befinns trafikfarliga kan också åläggas samma krav på besiktning som andra nyare fordon. Om förslagen i motionen införs skulle fordonshobbyn åter hamna i regeldjungeln utan motsvarande förbättringar. De ökade problem som finns med parkeringsböter och avgifter förtjänar också att lyftas fram. Problemen med fordonsägarens rättsläge vid en felaktig bot beroende på vem som svarar för utfärdande av parkeringsbot måste utredas och få en rättssäker och likställd lösning. Det handlar om tilltron till fungerande och rättssäkra regler vid parkeringar. Alkohollås är något som vi kristdemokrater har drivit . Den första som motionerade i sammanhanget var . Frågan har en lång historia bakom sig. verkar den snart komma i hamn när vi nu kommer att införa alkolås i bilar framöver. Så sent som i går justerade skatteutskottet ett enigt betänkande om skattebefrielse för förmånsbeskattning när det gäller alkolås. Det är ett stort steg framåt när det gäller trafiksäkerhet. Vi vet att vid väldigt många av de olyckor som sker är berusning involverad. Detta är en absolut förutsättning för att nå en nollvision. Jag tänker inte utveckla mig mer denna sena afton. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. (Applåder) I detta anförande instämde (KD) och , , , och (alla M). 189 (SD): Det är ett omfattande betänkande vi behandlar här . I stora drag är jag överens med majoriteten. Jag instämmer också särskilt i inlägg angående taxiverksamheten. Här hoppas jag innerligt att någonting händer rätt snart. Det enda jag saknar är verkningsfulla åtgärder mot svartåkarna. Det är nog ett större problem, och det omfattar säkert behandling i fler utskott. Jag vill först yrka bifall till min reservation under punkt 5 angående krav på bilbesiktning. Den ändring vi föreslår avser fordon under . Vi anser att inställelsetiden för första besiktning inte ska infalla som utan från den månad då bilen första gången togs i bruk. Det är således vad vi kallar nya fordon. Varför då detta? Skälet är helt enkelt att kvalitet och teknik har förbättrats. Ser vi i den nuvarande bilproduktionen och även den som omfattats är det en helt annan kvalitet. De anmärkningar som kommer in är sådant som ägaren kunde lätt se om själv. I varje fall kan man nästan totalt lita på att den som har en ny bil också sköter service och liknande. Det är inte bärande delar som kan orsaka trafikolyckor och annat som det är större problem med. Det visar också den statistik som finns från bilbesiktningarna. Andelen underkända fordon har väsentligen minskat om vi ser . Med en sådan bakgrund menar vi att det är dags att se över tidpunkten för första besiktningen. Vi kan hänvisa till förordningar. Jag tittar på kanslikommentaren. Den är ganska kortfattad, och den kan jag läsa upp: Reglerna om kontrollbesiktning är harmoniserade på EU-nivå genom vissa minimikrav. I är regeln att fordon med en totalvikt av högst besiktigas första gången 34 månader efter att den tagits i bruk. Det verkar inte så fruktansvärt angeläget. Jag hoppas och tror att många med mig inser att en förordning är bra så länge den fyller sin funktion. Men när verkligheten ändras bör även vi beslutsfattare vara beredda att ändra oss. Förordningen är bra så länge den fyller sitt tänkta syfte när den en gång inrättades och inte bara för att den har blivit tradition. Jag yrkar än en gång bifall till SD:s reservation nr 5 under punkten 5. I övrigt ber jag att få yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 15 § Kostnadskontroll i stora väginvesteringar Föredrogs trafikutskottets betänkande 2010/11:TU14 Kostnadskontroll i stora väginvesteringar (framst. 2010/11:RRS13) 190 (KD): har genomfört ett antal revisioner inom trafikutskottets område som berör stora infrastrukturinvesteringar. överlämnade i stora väginvesteringar till regeringen. betänkande nr 14 behandlar styrelses framställning angående denna rapport samt två följdmotioner. Det finns fyra reservationer i betänkandet. konstaterar att de problem med kostnadsökningar i stora väginvesteringar som uppmärksammades av 1994 fortfarande kvarstår. Prisutvecklingen i branschen är hög, och ökade priserna i vägbranschen jämfört i övriga ekonomin. Utöver denna kostnadsökning visar beräkningar att totalkostnaden för väginvesteringar som avslutats ökade med i genomsnitt från första plankostnaden till färdigställd väg. En annan orsak till fördyringarna är att externa intressenter förhandlar sig till extra utförande utöver vad som var planerat och beställt från början. har i sin framställan ansett att de brister som lyfts fram i granskningen bör åtgärdas genom en starkare styrning och uppföljning från regeringens och sida. I framställan föreslås två tillkännagivanden till regeringen från . Den anser att uppföljningen och kostnadskontrollen av stora väginvesteringsprojekt måste förbättras liksom återrapporteringen till . Utskottet välkomnar granskning och ser allvarligt på de brister som identifieras. vill utskottet framhålla att ett flertal kraftfulla insatser vidtagits för att komma till rätta med problemen och för att förbättra uppföljningen och kostnadskontrollen av vägprojekten. Med dessa inledande ord överlämnar jag betänkandet till mina kolleger i trafikutskottet för debatt i kammaren. 191 (S): lämnas flera tusen motioner in till för behandling. De flesta avslås. blir någon besvarad. En och annan gång händer det att en motion blir bifallen och utskottet ger regeringen något till känna. Något sådant borde man aldrig glömma som riksdagsledamot. Därför tycker jag att det är konstigt om starke man i utskottet, , har glömt att han fick en kommittémotion bifallen för nästan exakt . Det var en följdmotion på revisorers rapport vägar till vägar och järnvägar. skrev man i betänkandet: Utskottet delar revisorernas och motionärernas uppfattning att regeringen bör vidta åtgärder för att förbättra beslutsunderlaget för investeringar i vägar och järnvägar. På trafikutskottets förslag gav därför regeringen i uppdrag att vidta åtgärder för att förbättra beslutsunderlaget för investeringar i vägar och järnvägar, att det samhällsekonomiska beslutsunderlaget utvecklas såväl för investeringar som finansieras med anslag som med alternativa finansieringsformer och att regeringen bör ta initiativ till en översyn av planeringsprocessen. Här känns det som att man behöver ta en paus, fru talman. blir det politiska språket lite tungt, speciellt så här . Jag förstår att mycket har hänt sedan de gamla riksdagslegenderna socialdemokraterna samt centerpartisten huserade i den här kammaren. revisorer konstaterade egentligen samma sak som nu säger och som konstaterade , nämligen att kostnadsökningar i väginvesteringar är stora och mycket vanliga. Flera tunga bedömare säger att en eftersatt transportinfrastruktur kan få förödande konsekvenser för nationen och är ett av de största hoten mot landets konkurrenskraft. Det är lätt att hålla med om. Investeringarna i infrastruktur måste öka rejält.