prot · GY0960 · 2011-02-16 00:00:00 — Därför är de satsningar som regeringen gör på utbildning och rådgivning förmodligen det allra viktigaste och effektivaste för att möjliggöra ett ännu mer hållbart och långsiktigt brukande. Jag välkomnar den nationella dialog som regeringen har tagit initiativ till där forskare, naturvårdare och skogsnäring ingår. Vi kan i gemensamt finna vägar där vi utan att tumma på ekosystemets bärkraft kan utveckla svenskt skogsbruk ur flera aspekter för att öka det svenska välståndet. I nybyggarlandet ser jag framför mig hur vi lyckas utveckla skogen som resurs bättre. Vi måste nyttja bioenergi i ännu högre utsträckning, och genom att bli bättre på att röja i våra ungskogar och gallra kan vi öka skogens tillväxt. Blir vi dessutom bättre på att bygga i trä kan vi i ökad utsträckning ersätta ändliga material med förnybara och lagra kol, vilket minskar klimatförändringarna. Genom att nyttja jakten och fisket och de genuina upplevelsernas dragningskraft kan vi accelerera en växande landsbygdsturism. En utveckling som går fort är omställningen inom energiområdet och därmed efterfrågan på förnybar energi. Det märks inte minst i mitt hemlän där en allt större del av skogsbränslet används för att skapa välstånd och bra miljö här i . Men det finns också långtgående planer på produktion av fordonsbränsle med cellulosa som råvara. Denna utveckling skapar fantastiska möjligheter för svenska landsbygdsregioner där det skapas tillväxt och där man i högre utsträckning än kan bidra till det svenska välståndet. Många länder står inför stora utmaningar. och andra skogsfattiga EU-länder har alla ställt sig bakom målet att av unionens bruttoenergianvändning ska tillgodoses genom energi från förnybara energikällor 2020. Min fasta övertygelse är att vi bara sett början av en utveckling som ganska drastiskt kommer att förändra och förbättra förutsättningarna för svenskt skogsbruk. Jag är övertygad om att det kommer att bli nödvändigt att skydda och förvalta ytterligare värdefulla skogsområden allt från fjällnära skog och gammelskogar till artrik ädellövskog i Syd- och . Det är dock viktigt att arealmålet inte är allenarådande, utan vi måste också ha fokus på kvalitetsmål och att det är rätt typ av skog som skyddas. Jag noterar att det är ett perspektiv som både och lyfter fram i sina reservationer. arbetar för nya flexibla skyddsformer. Skydd av skog får inte bli en fåfäng jakt på hektar utan måste bygga på dialog och delaktighet där det är resultatet av åtgärderna som räknas. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 187 (MP) replik: Per Åsling och jag delar i stort synen att skogsbruket är en viktig näring i . Jag menar dock att miljönyttan är ett underprioriterat och eftersatt mål i svensk skogspolitik . Jag undrar därför vad Per Åsling menade. Du säger att det är viktigt med kunskap och rådgivning för att komma till rätta med att hänsynsreglerna inte följs, att delar av markerna körs sönder, att värdefulla kärnområden avverkas trots att dessa bör undantas vid avverkning och så vidare. I vilken annan del av miljöpolitiken fungerar det enbart med mer rådgivning om resterande regelpaket verkar ge incitament för att inte ta hänsyn? Det finns ekonomiska incitament som säger att det är mycket billigare att avverka alltihop. Det finns inga krav som gör att man någonsin får en sanktion. Man kan aldrig någonsin få en tillsägelse som känns, och det är inget belopp som ska betalas eller något som ska utdömas. I vilken annan del av miljöpolitiken, Per Åsling, använder vi enbart kunskap och rådgivning? Jag håller med om att kunskap är A och O. Det är jätteviktigt. Huvuddelen av de svenska skogsägarna vill sin skog väl och gör bra saker. Men vi kan inte ha så mycket som en fjärdedel, eller som till och med en tredjedel, undermåliga avverkningar med anmärkningar. Enkla regler som att göra skogsavverkning först efter en barmarksinventering skulle kunna komma till rätta med många av dessa saker. Varför vill man inte gå längre än att bara skapa en strategi? Någon sade att vi i oppositionen är otåliga, och när det gäller denna punkt har vi all rätt att vara otåliga. 188 PER ÅSLING (C) replik: Jag tackar för frågan. Ett väl fungerande skogsbruk som tar hänsyn till naturvärden och kulturvärden bygger på ett gemensamt engagemang där markägare, myndigheter, akademi och industri är involverade i processen. Det är därför vi lyfter fram behovet av att det tas fram en nationell dialog för att öka engagemanget från alla delar i skogskedjan. Det är också därför myndigheter i form av skogsstyrelse och naturvårdsverk har fått i uppdrag att öka kompetensen inom olika segment, inte minst hos skogsägarna. Ska vi få en långsiktigt väl fungerande skogspolitik som tar generella hänsyn till kulturella och miljömässiga bevarandevärden är det helt nödvändigt att öka kunskap och engagemang, och det gör vi nu med det uppdrag som finns utlagt på flera myndigheter. Skogsvårdslagen ses också över. Vi vet att man från regeringens sida noggrant följer de intentioner som beslut i denna kammare innebär. Därför är jag i detta läge i stor utsträckning övertygad om att vi kommer att se ett förbättrat hänsynstagande från berörda parter. Jag är också övertygad om att om det behövs vidtas ytterligare åtgärder på det politiska området kommer så att ske. 189 (MP) replik: Det låter ju bra. Vi får väl ses här , Per Åsling, och se om du fick rätt och om siffrorna gick tillbaka. har anmärkningarna på avverkningarna nämligen bara ökat. Vi får återkomma till den debatten. var i alla fall ärligt i valrörelsen och sade tydligt att man inte ville ha den möjlighet till sanktionsavgifter i delar av regelverket som miljöorganisationerna hade identifierat ett behov av. En del av era allianskamrater uttryckte det på ett annat sätt. Jag vill fråga Per Åsling en annan sak. Du pratade om att man inte ska stirra sig blind på arealmålen inom de delmål som har funnits inom miljömålssystemet när det gäller biologisk mångfald och levande skogar. Det håller jag absolut med om. Det handlar inte bara om antalet kvadratmeter, utan till stor del om kvaliteten. Därför är vi oroliga för att markbytet som ni gör med de statliga skogarna inte innebär någon höjd kvalitet eftersom det faller ut i norra i stället för i de områden i där det skulle behövas. Jag hoppas att ni följer det noga. Jag tror att det är oerhört viktigt för kvaliteten. Den springande punkten just nu är att det efter 2010 inte finns något mål för myndigheterna och att jobba konkret mot för att skydda skogar. Vad gör vi medan Miljömålsberedningen bereder? Den bereder och gör strategier, diskuterar och för dialog. hotas värdefulla naturområden av skövling. Det finns inte pengar, och det finns ingen målstyrning för myndigheterna att gå in och stoppa avverkning eftersom de har uppfyllt målet. Riksdagsmajoriteten ger också signalen att målen är uppfyllda och att ni är glada och nöjda. Vad gör vi nästa gång naturområdena hotas av skövling när det inte finns mål som fungerar? tog upp ett aktuellt fall. 190 PER ÅSLING (C) replik: Jag hoppas att vi kan fortsätta den här dialogen och följa utvecklingen på skogsområdet. Det är oerhört viktigt att vi klarar de politiska ambitionerna. Jag noterar att under den förra mandatperioden har större arealer avsatts för ett bevarande av miljövårds- och kulturella hänsyn. Det är värdefullt att takten har kunnat öka på grund av att anslagen har ökat . Som jag sade i mitt förra inlägg är det angeläget att den dialog som har initierats och där och har ett uppdrag fullföljs. Det är också angeläget att det arbete som görs i första hand gentemot skogsägarna via en kunskapsplattform får fullföljas. Arbetet med att skydda skogar har inte avtagit, tvärtom. Det arbetet har aldrig varit mer aktivt än . De framtida arealmässiga målen är, precis som nämnde, något som behandlas av Miljömålsberedningen. Den diskussionen får vi ta när de frågorna är uppe på bordet. 191 (KD): debatterar vi ett av de allra viktigaste ämnena, det gröna guldet. Det gör oss ödmjuka med tanke på tidsaspekten. Här gäller inte mandatperioder. Här gäller möjligtvis generationsperioder. är det, precis som sade i början av debatten: Av rubriken på dagens betänkande låter det som om vi pratar om all skogspolitik, men egentligen är det ett antal motioner som är grunden för våra inlägg. Skogen växer, men vi ser det inte från dag till dag. Omloppstiden är eller så lång som här skulle jag vilja sätta ett frågetecken. Även om vi inte påverkar den utan låter den vara som den är sker tydliga förändringar . Granen kommer till exempel att ta mer och mer plats med tanke på att vi vill se en bred biologisk mångfald i skogen. Alltså måste vi bruka och förvalta den. Jag började den här dagen med skog, precis som jag slutar den. Jag var på ett oerhört intressant seminarium om framtidens användning av skogens resurser. Det är bara fantasin som sätter gränser för vad vi kan använda den till. Det betyder att vi måste göra en tydlig avgränsning; den räcker inte till allt. Det är inte möjligt att både värma all fjärrvärme, göra nanopapper och allt fantastiskt som vi hörde visioner om . Det är viktigt att poängtera utifrån ett kristdemokratiskt perspektiv att skogspolitiken har dubbla och likvärdiga mål. Så ska det förbli. Den svenska skogen ägs till stor del av små skogsägare som efter bästa förmåga på ett ansvarsfullt sätt vill disponera sin skog och sin mark. Under den gångna mandatperioden har mycket gjorts som har gett förutsättningar för att öka skogsägarnas kunskap om vad som krävs för att på ett önskvärt sätt följa regler och lagar. har, precis som mina allianskolleger tidigare berört, lyft upp detta och fått tydligare uppdrag att jobba med information till brukarna av den svenska skogen. LRF och skogsägarföreningar har satsat mycket arbete på att ge inte minst utbor som jag har lärt mig att man kallas när man bor i och äger skog i eller någon annanstans möjlighet och kompetens att sköta den. Det är inte till fyllest. Det har vi berört . Jag tror att vi inte kommer längre med pekpinnar, utan genom kunskap och nya arbetssätt. Under den förra mandatperioden startades ett kometprogram med vissa försökslän där man ger markägarna större ansvar och ersättning för det de gör. Det tror jag är en väg att gå. I motsats till vad har sagt ett antal gånger i den här debatten är det fortfarande fullt möjligt för och andra aktörer att göra avsättningar, lösa in mark och ge ersättning till den som brukar och förvaltar sin skog för att ta undan lämpliga områden för avsättning för framtiden. Delaktighet och kunskap är A och O för framtiden. Vi har också berört vilken typ av skogsavverkning vi ska ha i . Bland andra Per Åsling har berört att det finns kunskapsluckor. och andra aktörer satsar nu resurser på forskning för att få kunskap om hur ett hyggesfritt skogsbruk ska se ut. Med hyggesfritt menar jag kalhyggesfritt. Hur ska det kunna göras utan att vi gör samma misstag som man gjorde första årtionden vilket gjorde att detta kom ur bruk? Vi måste se till att vi förvaltar resurserna så att de både biologiskt och ekonomiskt ger mesta möjliga resurser. Skogen är en mångfacetterad företeelse. Den ska räcka till det mesta vi önskar för framtiden. Därför är det viktigt att vi satsar resurser på forskning det har vi också gjort för att se hur vi får träråvaran att räcka till mesta möjliga. Hur återvinner vi på bästa sätt? I detta har bland annat de svenska skogsbolagen, inte minst vårt eget , en viktig roll. fick uppdraget att vara den markägare som skulle se till att vi kunde få byten att fungera så att vi kunde använda och skydda värdefull mark. Det var ett oerhört viktigt steg. Som kristdemokrat anser jag att det inte är hektaren som är det väsentliga utan kvaliteten på det vi skyddar. Där ska vi fortsätta. Det arbetet har inte avstannat, även om vi har nått hektarmålet. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 192 (MP): Precis som var jag på frukostmöte med skogsindustrigrupp. Där berättade representanter för skogsindustrin om sin vision av skogsbruket . Det var en intressant men också skrämmande framtidsbild av ett ännu mer intensivt och storskaligt skogsbruk, ett skogsbruk som har fördubblat värdet på sin produktion och ökat uttaget ur skogen. Det var en vision som innehöll många bra ord: effektivitet, kunnande, kompetens, utveckling och innovationer. Men flera viktiga ord saknades i visionen: långsiktigt hållbart och biologisk mångfald. Jag är själv skogsägare. Jag har sett hur skogsbruket har ändrats i takt med stigande virkespriser. I där jag bor avverkas nu den gamla bondskogen i rasande takt. Ofta är den först uppköpt av den nya tidens skogspatroner som inte bor på orten. Ingenting lämnas kvar. Till och med rötterna slits upp ur marken. Där vi hade våra rekreationsområden och där vi plockade bär och svamp finns det nu bara tillplattade skogsåkrar. De gamla kärrstigarna är borta. Inga högstubbar för fågellivet är kvarlämnade. Vattendragen har körts över. Inte ens minimikraven i skogsvårdslagens paragraf om miljöhänsyn är uppfyllda. Men det märkliga är, som vi har diskuterat här , att det inte kostar någonting att bryta mot denna paragraf. Det märkliga är att trots att andelen avverkade arealer som inte klarar lagens minimikrav ökar är regeringen inte beredd att införa sanktionsavgifter för dessa brott. Det är för mig obegripligt. Det är också, som redan har sagts, något som är osjyst gentemot de skogsbolag och skogsägare som är noga med att följa lagen och till och med gå längre än minimikravet. Det så kallade trakthyggesbruket, att bruka skogen genom att kalhygga stora arealer, är enormt i dagens skogsbruk. Men det finns också många, ofta mindre, skogsägare som vill använda andra metoder. Men många står vilsna och vet inte vart de ska vända sig. Jag har egna erfarenheter av detta. rådgivare rekommenderar trakthyggesbruk och har ingen information om någonting annat. De stora skogsbolagen ringer runt och berättar hur mycket vi kan tjäna om vi tar ut varje träd, kvist och rot ur skogen. Men de små skogsbolagen som arbetar med andra, hyggesfria, metoder har inte råd och resurser att ringa runt och erbjuda sina tjänster. Det behövs, precis som det står i reservation 2, både ändringar i lagen och nya uppdrag till rådgivare att uppmuntra till hyggesfria metoder, ekonomiskt stöd till skogsägare och mer pengar till forskning om detta. Min vision av skogsbruket är en näring som använder sig av olika brukningsmetoder, ett långsiktigt hållbart skogsbruk både ekonomiskt, ekologiskt och socialt. Men för att komma dit behöver vi ändra riktning. Låt oss göra det. (Applåder) I detta anförande instämde (MP). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades 2010/11:60 Ny lag om europeiska företagsråd 18 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2010/11:206 Säkerheten vid vattenkraftsdammar av (S) till försvarsminister (M) 2010/11:207 av (S) till kultur- och idrottsminister (M) 2010/11:208 Stärkande av den mediala mångfalden av (S) till kultur- och idrottsminister (M) 2010/11:209 De statliga företagens betydelse av (S) till statsrådet (M) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 19 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2010/11:307 Tidsbegränsade anställningar av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2010/11:308 Flyget mellan och av (S) till statsrådet (M) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 20 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2010/11:279 Inspektion av djurskydd av (S) till landsbygdsminister (C) 2010/11:280 Studiemedel vid halv studieoförmåga av (MP) till statsrådet (FP) 2010/11:281 Räddningsinsats till sjöss, av (S) till försvarsminister (M) 2010/11:282 Bistånd till av (S) till statsrådet (M) 2010/11:283 Sjöfartsstödet av (KD) till statsrådet (M) 2010/11:284 Ramavtal om förebyggande av stick- och skärskador inom hälso- och sjukvården av (C) till arbetsmarknadsminister (M) 2010/11:285 Parkeringstillstånd för personer med funktionsnedsättningar av (V) till statsrådet (M) 2010/11:289 50 fängslade journalister i av Amineh Kakabaveh (V) till utrikesminister (M) 2010/11:290 Åtgärder för ökad tolerans i samhället av (FP) till statsrådet (FP) 2010/11:291 Mordet på hbt-aktivisten i av (V) till utrikesminister (M) 2010/11:292 Gårdsförsäljning av alkohol och folkhälsan av (MP) till statsrådet (KD) 2010/11:293 Undantag för sparbankerna av (V) till statsrådet (M) 2010/11:294 Statliga bolags hantering av alkohol av (V) till statsrådet (M) 2010/11:295 Hot mot av (MP) till miljöminister (C) 2010/11:297 Stulna hyrbilar av (S) till justitieminister (M) 2010/11:299 Effektivare regler vid överskuldsättning av (S) till justitieminister (M) Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 21 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till och med 1 § anf. 12 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 1 § anf. 49 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 8 § anf. 94 (delvis), av förste vice talmannen därefter till ajourneringen 16.51, av andre vice talmannen därefter till och med 15 § anf. 169 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.