prot · GZ0929 · 2011-11-10 00:00:00 — Det gäller till exempel om skattebetalarnas pengar i det här landet ska gå till vårdbolag och apotek som lägger pengarna i lågskatteländer. Det är en summa som är betydligt större än anslaget till folkbildningen. Man behöver inte vara för att räkna ut att en utbildningsplats på folkhögskola är välinvesterade pengar om man vill en ung människa väl . Jag tror att det är känt för statsrådet att ett enigt folkbildningsråd har önskat att det ska finnas en parlamentarisk referensgrupp till utredningen. Det är det andra som kännetecknar regeringen, nämligen att man inte längre gör vare sig parlamentariska utredningar eller tillsätter referensgrupper. Det tycks inte finnas någon linje. Det blir mer som ett lotteri. Public service är ett oerhört angeläget ämne, och det får en liten referensgrupp. Möjligtvis får presstödet, en annan viktig yttrandefrihetsfråga, en parlamentarisk utredning. Folkbildningen, som berör alla politiska partier och alla folkrörelser i , är inte värd ens en parlamentarisk referensgrupp. Varför så ointresserad av demokratin? Om statsrådet var intresserad av demokrati hade regeringen redan från början gått med på önskemål om åtminstone en parlamentarisk referensgrupp. säger statsrådet att utredningen ska gå ut på remiss till andra. Det tredje som kännetecknar utredningsväsendet i regeringen är att remisstiderna är så korta. Det vill till att hinna med att över huvud taget åstadkomma ett remissvar. Jag är orolig för folkbildningen så länge den ligger under härad i regeringen. har vi hört debatter om . Jag är djupt bekymrad över att folkbildningen är på väg att gå samma väg. För mig är folkbildningen en viktig del av vår kulturpolitik och våra grundläggande byggstenar för ett djupt demokratiskt samhälle. Kan inte statsrådet tänka om i frågan när det gäller en parlamentarisk referensgrupp till utredning? 116 Statsrådet (FP): och folkbildningsverksamhet är viktigt. Jag håller med om det. Om vi båda tycker att denna verksamhet är så viktig och är värd att finansiera för vår samhällsutveckling är det minst lika viktigt att också folkbildningen vet vad regeringen och vill, att det är lättare för regeringen att redovisa för att pengarna har använts på det sätt de ska användas och att det finns en tydlig styrning av bidragen genom bidragsförordningen till folkbildningen och . Det är inte svårare än så. vill kontakta enskilda ledamöter, enskilda partier, i sitt arbete med verksamhetsmålen är det upp till dem att jobba på det sättet. ska utvärdera folkbildningsverksamhet. Jag kan inte se varför det ska finnas en parlamentarisk referensgrupp till en utvärdering. Det ligger också på att kontakta den han vill för att utvärdera denna verksamhet. Jag menar att när utredningen återkommer med eventuella förslag på hur man kan underlätta och förbättra utvärderingen av verksamheten utifrån regeringens perspektiv finns anledning för oss alla att kraftsamla och diskutera detta tillsammans för att se hur vi sedan fortsätter. Det finns inga andra förändringar av innehåll, målgrupp eller vad folkbildningsförbunden ska göra. Det kommer att fortsätta att vara deras ansvar att bestämma om och bedriva. Det måste ändå finnas förordningar som säger tydligt och klart vad regering och riksdag vill med folkbildningsverksamhet i vårt land. Det är det vi håller på med . 117 (S): Men det är ju precis det arbete som också gör som kan utgöra den grunden. Jag har inte sällan hört från regeringens representanter att utredningsväsendet är så dyrt, och det kanske är argumentet för att det inte blir en parlamentarisk referensgrupp kopplad till det. Nog känns det väldigt knepigt att ha två parallella utvärderingssystem för en och samma sak . Jag skulle ha haft större respekt för det om man inväntat arbete utifrån den plan man har och sedan sagt: Nej, vi är inte nöjda med vår myndighet vi tror inte på den, och därför gör vi ytterligare en utvärdering. blir det två parallella utvärderingar om en och samma sak. Det är inte svårt att känna att det finns en tillitsbrist i detta, eftersom argumentationen i svaret på interpellationen är att det är så mycket pengar. Då blir min hälsning: Det finns en massa områden dit väldigt mycket av skattebetalarnas pengar går som regeringen väljer att blunda för. Ett sådant konkret exempel är vårdbolagens och apotekens pengar, som är skattebetalarnas pengar, som går till lågskatteländer men som skulle kunna återinvesteras. Det är fullständigt riskfritt med folkbildningen jag kan garantera det. Den finns i , den är till för människor som bor i detta land och den far aldrig utanför landets gränser. Det är otroligt väl investerade pengar. Jag tror att den här dubbla utvärderingen kommer att skapa otrygghet i arbete och bland medlemmar. Den kan också skapa en virrighet för utredande. Men jag har förstått att statsrådet inte är beredd att lyssna på mina argument, så jag stannar här. 118 Statsrådet (FP): Om vill diskutera vårdbolagens vinster vet hon exakt vem hon kan ställa interpellationen till så att hon kan ta den debatten sedan. Just nu är vi här för att diskutera folkbildningen. Jag ska återigen säga tydligt och klart: gör en översyn av verksamhetsmålen, enligt egna önskemål för att minska antalet. gör inte en översyn av verksamhetsmålen. har inte i uppdrag att tala om hur många verksamhetsmål det ska vara eller vilka de ska vara, utan det gör . har i uppdrag att utvärdera folkbildningens verksamhet kopplat till de mål som existerar inte framtidens mål utan dagens mål. Det är två olika saker. Ja, har gjort sina utvärderingar. Ja, har gjort sin utvärdering. Det här är delvis svar på det som lade fram. var inte helt nöjd med hur folkbildningen styrs, och därför är det här ett svar bland många som vi har givit. Vi behöver en egen, extern utvärdering inte den som har gjort utan en egen utvärdering. Vi behöver också lägga fram en utvärderingsmodell för framtiden som är enkel och kvalitativ för att vi sedan ska kunna redovisa till exakt hur folkbildningsverksamheten fungerar och hur pengarna används och i så fall också kunna få bättre verksamhet. Allt detta görs utifrån önskemål. vill kontakta som enskild ledamot i eller hennes parti och om vill göra det är det upp till dem. Men jag ser inte att det finns behov av att tillsätta en referensgrupp till vare sig översyn eller utvärdering av folkbildningsverksamheten. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2011/12:8 om regeringens vallöfte om solvärme och solel samt översyn av uttagsskatten på vindel 119 Statsrådet (C): har frågat närings- och energiminister vad hon avser att göra för att leva upp till regeringens vallöfte om ytterligare insatser för solvärme, vilka insatser hon avser att göra för solelen, när hon avser att lägga fram ett fungerande förslag om nettodebitering samt om hon kommer att ta initiativ till en översyn av uttagsskatten. Interpellationen har överlämnats till mig. Som kommer ihåg svarade närings- och energiministern honom på samma fråga om solenergi. Hon nämnde då att regeringen avsatt för solvärme och solceller. Hon påminde också om att vi aviserat att solvärmestödet ska avvecklas. har regeringen avsatt för stöd till solceller. Dessa besked är helt i linje med vad vi sagt både före och efter valet. Det är både normalt och önskvärt att vissa stöd fasas ut i takt med att teknik mognar eller blir mer lönsam. Tekniken för solceller utvecklas fortfarande snabbt och är beroende av stöd för att utvecklingen ska fortgå. Solvärme däremot har nått en fas där tekniken nu måste konkurrera på lika villkor med annan förnybar energi. Installation av solvärme kommer också i fortsättningen att kunna berättiga till ROT-avdrag i inkomstdeklarationen. Vad gäller nettodebitering har vi behandlat den frågan i propositionen Stärkt konsumentroll för utvecklad elmarknad och uthålligt energisystem. Vi klargjorde där att ett införande av ett system med nettodebitering skulle kunna vara en viktig väg att gå för att underlätta en utbyggnad av mikroproduktionsanläggningar hos elkonsumenterna. Vi klargjorde också att de närmare förutsättningarna för nettodebitering måste utredas vidare innan det går att ta ställning i frågan. När det gäller uttagsbeskattningen av vindkraftskooperativ är det finansministern som är ansvarigt statsråd. Så sent som redogjorde finansministern för regeringens ståndpunkt i ett svar på en liknande riksdagsfråga från (fråga 2010/11:666). Av finansministerns svar framgår att regeringens bedömning är att reglerna för uttagsbeskattning är ändamålsenliga. 120 (V): Tack för svaret från energiministern! Jag tycker dock att svaret behöver kompletteras på ett antal sätt, och jag har flera frågor som jag vill ta upp med . Det första gäller det direkta stödet till solvärmen och solelen. Anledningen till att jag tar upp det är att de borgerliga partierna gick ut i valrörelsen i sitt så kallade jobbmanifest och lovade fortsatta stöd både till solvärmen och till solelen. Vi ser att intresset för att söka dessa bidrag har varit fantastiskt. Det finns ett otroligt sug ute i landet för att just satsa på solvärme och solel. Det som händer är att regeringen helt avvecklar stödet till solvärmen. För solelen finns det kvar , precis som ministern säger. Vad som händer därefter vet vi ingenting om. Det vore på sin plats med en precisering, : Kan du lova att ni kommer att ha kvar stödet till solelen även 2012? Det är precis det som marknaden, den stora folkrörelsen där ute, behöver. De vill ha långsiktiga spelregler. Just solelen och solvärmen är ett tragiskt exempel om man tittar på den förnybara energin. Om vi jämför med har vi en mikroskopisk användning av både solvärme och solel. Jag kan ta företaget som exempel. Solibro var ett svenskt företag fram . De tillverkade solceller. köptes de upp av tyska Q-Cells. har Q-Cells 500 anställda på sin tillverkningsfabrik i strax utanför i . Man har kapacitet att producera solel i sina solceller. Det är ungefär tolv gånger mer än hela den svenska produktionen. Det här är ett exempel på vad som har skett. Vi i satsar en hel del på forskning. Vi ligger långt framme just på den nivån att utveckla solenergin. Men då det gäller ett fortsatt stöd för att den här verksamheten ska kunna finnas kvar ute på marknaden finns det ingenting mer från regeringen. Det som behövs är långsiktiga spelregler. Jag skulle vilja se ett fastprissystem för solel. Jag skulle vilja se en nettoinmatning med till exempel en kvartalsvis avräkning. Jag skulle också vilja se en avveckling av kärnkraften. Den här regeringen gör nästan tvärtom på alla punkter. Man aviserar att man ska bygga ut tio nya reaktorer, man inför inget fastprissystem för solelen, man drar ned på de öronmärkta bidrag som finns och man har inget planeringsmål för solel och solvärme. Då får vi den situation vi har i : Vi halkar efter, och våra svenska solcellstillverkare måste flytta till . Avslutningsvis hade jag en konkret fråga om vindkraftskooperativen, och jag ser att ministern inte ens svarar på den. Den gällde att i Aktuellt sade att regeringen skulle göra en översyn av beskattningen, alltså uttagsskatten, så att den skulle bli likvärdig. Jag vill fråga : När kommer denna översyn? Eller ska det inte bli någon översyn? Varför sa då den tidigare ministern att en sådan skulle göras? 121 (V): Fru talman och energiministern! Denna debatt handlar om förutsättningarna för att bygga ut småskalig, förnybar och helt ren energi i . Vi vet att tiotusentals svenskar gärna skulle vilja vara med och till exempel äga ett vindkraftverk och få sin el på ett sätt som man vet är helt förnybart och miljövänligt. Vi vet att många går omkring och funderar på om de skulle kunna sätta in solpaneler, vara delägare i ett vindkraftverk eller ha en biogasanläggning som producerar energi. Man stöter dock på en rad hinder. Vad gäller vindkraftskooperativen, som började som en så lovande rörelse, är det stora hindret uttagsbeskattningen. Här måste jag säga att jag är besviken på det svar ger. Hon hänvisar till finansministern, som säger att reglerna är bra som de är. Tittar vi på hur det går när det gäller att starta nya vindkraftskooperativ i ser vi dock att detta är en sektor med enorm potential om vi ger den lite mer stimulans. Då är det uttagsbeskattningen det handlar om. För mig handlar det också om någonting mer. när vindkraften expanderar även om det sker alldeles för långsamt och för lite i expanderar den, och det är oerhört positivt vore det fint om den kunde vara gemensamt ägd. Det vore fint om den kunde vara ägd i bygden där den finns och inte bara av resursstarka, kapitalstarka energibolag utan kanske av byalaget, av intresseföreningen eller av dem som bor i ett visst område. Det är om man stimulerar den typen av ägande som det blir möjligt. Då kommer vinsterna tillbaka till bygden, till den lokala utvecklingen, och då finns acceptansen för att vindkraften är någonting bra och någonting som ger rikedom. Jag tror att man inte minst i norra kan dra parallellen till vattenkraften man betalar ett högt miljöpris för vattenkraften, men vinsterna och makten hamnade någon annanstans. Jag menar att vi nu kan lägga grunden till ett betydligt mer positivt system. Därför skulle jag också vilja fråga det frågade. Gäller inte löfte i Aktuellt att regeringen ska göra en översyn av uttagsskatten? Och finns det någon skillnad mellan regeringens ståndpunkt och ståndpunkt? Jag har i valdebatterna ändå uppfattat det som att har varit positivt till vindkraftskooperativ och att det är någonting man har velat se mer av. Är det regeringens ståndpunkt eller ståndpunkt? När det sedan gäller nettodebiteringen hänvisar man till att den behöver utredas ytterligare, men den har vi ju utrett väl tidigare. Dessutom finns ett system för nettodebitering till exempel i . Det finns svenska kraftbolag som tillämpar nettodebitering. Detta är inte mycket att dra i långbänk, utan detta är någonting att fatta beslut om. Faktum är att man på det sättet skulle kunna bygga ett robustare småskaligt energisystem, där många som känner att de är helt utlämnade till stora energibolag faktiskt kan vara sina egna elproducenter och producera en helt förnybar och miljövänlig el. När de får ett överskott säljer de den på den gemensamma elmarknad vi har. Jag tror inte att vi ska underskatta den potential som denna initiativrikedom och vilja att själv investera i miljömässigt hållbara lösningar har runt om i . Då måste man dock ge förutsättningarna, och nettoinmatningen är en sådan. Så vad är det som ska utredas? Litar man inte på att detta är bra? Litar man inte på att det fungerar i ? Litar man inte på att de kraftbolag som redan försöker göra detta klarar av att göra det? Varför kan man inte samla sig till ett beslut om att på detta sätt gynna småskalig, förnybar energi- och elproduktion i ? 122 (FP): I fråga ligger också en översyn av uttagsskatter på vindkraftsel, och det har statsrådet hänvisat till i ett tidigare svar. Jag vill ändå ta upp denna fråga eftersom jag sitter i skatteutskottet. Jag har suttit där . Någon ordning måste det bli också på skattepolitik! Någon ordning måste det bli. Jag ska citera en tidigare ledamot, som också satt i skatteutskottet, nämligen . Citatet är från . Det är inte så länge sedan. Det var i en debatt om just vindkraftsel. Jag hade inte tänkt gå upp i den här debatten, men eftersom ifrågasattes angående inställningen till uttagsbeskattning ska jag klargöra det så att det inte råder något tvivel om det. tycker att uttagsbeskattning så som den ser ut ska gälla för vindkraftskooperativ liksom för alla andra branscher. Det vill jag slå fast. och ibland också åker land och rike runt och vill ha en ideologisk skillnad mellan vindkraftsel och alla andra som äger olika saker. Dessa ska särbeskattas och ha särskilda förmåner. Jag tror att alla andra partier är eniga om att vi ska ha goda villkor, precis som statsrådet säger, för småskalig produktion av miljövänlig energi. Det är dock en sak hur vi ska stödja detta. Den helt andra saken och den bryr sig aldrig om är hur man ska beskatta detta hos enskilda människor. Om vi skulle följa ideologiska position, som ligger långt ut på högerkanten i skattepolitiken, skulle de som äger saker ha särskilda förmåner för detta. Folk skulle kunna bo nästan gratis. Och när det gäller den skatt tror kom , vilket står i hans interpellation, ska jag tala om för att den kom till 1928. Det var just i huvudsak för att väldigt många människor kunde bo väldigt billigt, och man tyckte att det skulle vara en likvärdig skatteprincip för detta. Jag är helt övertygad om att denna regering kommer att följa skatteutskottets synpunkter på detta. Frågan är nämligen: Hur ska man se till att det blir bra förhållanden för dem som vill starta produktion av vindkraftsel i kooperativ form och så vidare? Det är en helt annan fråga än att åka land och rike runt och förespegla människor att de ska få särskilda förmåner, nämligen hur tillämpar principen om vilket pris som ska tas ut. Det är det vi ska diskutera, för det är inte av givet. Den princip ni nu vill avskaffa och i stället ge särskilda förmåner till en liten kategori, men som ni kanske inte ska ge till exempelvis bensinmacksägare de skulle ju lika gärna kunna ha detta är en helt annan sak än hur man ska fastställa förmånsvärdet. Det är en helt annan sak. Ni kan inte fortsätta hålla på och lura folk att ni ska ta bort uttagsbeskattningen eller förmånsbeskattningen bara på vindkraftsel. Vi ska ha goda villkor för nyproduktion, och det är precis det och har sagt: Vi ska se över detta med hänsyn till hur ska tillämpa det. Uttagningsbeskattning och förmånsbeskattning måste vi dock ha någon ordning på. Vi kan inte gynna särskilda. Någon ordning, herr talman, måste det bli också på skattepolitik. 123 Statsrådet (C): För att minska sårbarheten och öka försörjningstryggheten i den svenska elproduktionen har regeringen varit tydlig med att vi behöver utveckla ett starkt och stabilt tredje ben i elförsörjningen och därigenom minska vårt beroende av både kärnkraften och vattenkraften. Kring denna inriktning har de fyra allianspartierna enats, och det är denna politik vi har lagt fram i vår klimat- och energiproposition. Ska vi lyckas med det måste vi öka andelen kraftvärme. Vi måste öka andelen vindkraft och de förnybara energislagens roll inom elproduktionen. Det är just därför vi från regeringens sida satsar starkt på den förnybara energiförsörjningen genom långsiktiga och förutsägbara spelregler, precis som efterlyser. Vi har målet förnybar elproduktion till 2020 och ger alla former av förnybar elproduktion ett starkt stöd. Den långsiktiga inriktningen från regeringens sida är därefter också en fortsatt ökning av den förnybara elproduktionen. Vi ser nu att regeringens politik ger resultat. Vindkraften har närmast femdubblats , och den förnybara kraftvärmen har ökat väldigt starkt. Det stämmer att regeringen har aviserat att vi kommer att avveckla stödet till solvärme. När det gäller kompletterande fråga vad som händer med stödet till solelen efter 2012 har regeringen förhandlat årets budgetproposition. Och kommer vi att förhandla följande års budgetproposition och kommer då också att återkomma till frågan om huruvida stödet till solelen kommer att finnas kvar framöver eller inte. När det gäller frågan om vindkraftskooperativen är det viktigt att poängtera, precis som var inne på, att det inte finns några särskilda inkomstskatteregler för vindkraften. Tvärtom är det här en del av förmånsbeskattningen. Och det är viktigt för mig att konstatera att den här frågan har fått svar på från finansministern . För mig är det viktigt att slå fast att jag står bakom det som uttryckte i den intervju som refererar till. Där poängterade hon att ett ökat lokalt ägande i vindkraft är angeläget. Det är angeläget därför att då kan fler elkonsumenter spela en aktiv roll i sin egen energiförsörjning. Det är angeläget därför att det sannolikt ökar acceptansen för vindkraftsutbyggnad lokalt. Däremot, som jag sade i mitt svar, har regeringen inte planerat någon översyn av beskattningsreglerna för vindkraften. När det gäller frågan om vad vi i stället gör från regeringens sida har vi angett ett antal saker som ingår i vår offensiva politik för att se till att öka vindkraftsandelen i den svenska elförsörjningen. Vi har angett en planeringsram om till 2020. Ett ytterligare exempel är att regeringen har fattat beslut om att det ska vara möjligt att bygga interna nät i vindkraftsparker utan krav på nätkoncession. Och vi har stöd för marknadsintroduktion av vindkraften i gång, som leder till att vi ser en rekordsnabb utbyggnad av vindkraftsproduktionen. har den uppgått till , vilket som sagt är en femdubbling av omfattningen . När det gäller nettodebiteringen stämmer det, som nämner, att frågan har utretts tidigare. Tyvärr var utredningen inte tillfyllest. Det finns frågor som vi inte har fått svar på . Framför allt har det med skattefrågor att göra. Just därför arbetar vi vidare med frågan. Jag tror att ett system med nettodebitering skulle kunna fungera positivt, men vi måste få ett system som kan fungera fullt ut från dag ett. Därför måste vi utreda vissa aspekter vidare. Jag har en förhoppning om att vi ska kunna återkomma med ett konkret förslag när det gäller nettodebitering , men behövs en vidare utredning. 124 (V): Man kan undra lite över politik vad gäller den förnybara energin. Å ena sidan går man ut och säger att kärnkraften ska avvecklas, å andra sidan går man i den här regeringen med på att möjliggöra byggandet av tio nya reaktorer. Man går ut och säger att man vill neutralisera effekten av uttagsskatten. Det är det som ni i har föreslagit. lade fram det förslaget , exempelvis. när man har chansen att göra någonting har sagt att frågan ska utredas gör man ingenting, utan man hänvisar till och säger att det är helt okej att en folkrörelse med ungefär 25 000 småföretag, kooperativ, föreningar och enskilda individer, ofta ute på landsbygden, håller på att kväsas. Man gör stora investeringar, och sedan är det självklart att den el som man producerar blir billigare än marknadspriset. Det är helt absurt, tycker jag, och jag tror att också tycker det, ifall man ska straffas för att man har gjort denna stora investering. har också sagt att man ska främja nettoinmatningen. får vi höra att nu ska man återigen utreda den här frågan, trots att man hade en omfattande utredning , ledd av KTH-professorn , som lade fram konkreta förslag på hur det här ska gå till. utreder man igen. Kan energiministern vara lite mer precis. Vad exakt är det som är komplikationen? Jag har hört att man har hänvisat till EU och att det finns skattetekniska problem visavi EU. Men det är ju en mängd andra EU-länder som har det här systemet, så det kan väl inte vara problemet. säger också att man vill öka stödet till solelen och solvärmen. ser vi vad som händer med den här regeringen. Man avvecklar det direkta stödet till solvärmen, och solelen får leva vidare till. Sedan har vi inte en aning om vad som händer. Det tycker jag är ett svek mot alla dem som vill satsa på förnybar energi i . När det gäller solelen kan vi se hur det är i , som är ett land som liknar på flera sätt. Ja, är mindre än till ytan och har likartade väderleksförhållanden det är inte eller som vi pratar om direkt. Trots det tillverkar ungefär solel och solvärme . Man säger att man kommer att kraftigt satsa på att det ska ökas ännu mer, och man har konkreta stödsystem för det här i . Jag frågar mig: Om det går i , varför kan vi inte få en solrevolution även i ? Och självklart kan vi få det, men då måste vi ha de konkreta villkoren för det. Vi måste ha ett långsiktigt planeringsmål och gå ut och säga att vi vill ha till exempel fyra terawatt solvärme och fyra terawatt solel , att vi måste ha ett fastprissystem, att vi ska ha en nettodebitering och att vi gärna ska ha direkta stödsystem som direkt gynnar dem som tillverkar och producerar denna förnybara energi. På så sätt kan man få i gång den här verksamheten. 125 (V):