prot · GY09100 · 2011-05-11 00:00:00 — Det kan man tycka är försumbart; det låter inte speciellt mycket. Men varje sektor måste göra sin insats för att minska utsläppen. Det är vi helt överens om. Det är man också medveten om inom alla sektorer. Det är ju inte så att man inom flyget slår sig till ro och säger att det bara handlar om så det kan man strunta i. När det gäller det som har nämnts som den viktigaste faktorn, nämligen bränsleeffektiviteten, finns det andra drivkrafter, inte minst ekonomiska. Man vill ju inte göra slut på mer bränsle än nödvändigt. Den tyngsta faktorn är ändå miljöfaktorn. Det är intressant att ta del av det tiopunktsprogram som föreningen flyg har tagit fram. Svenskt flyg är en branschförening där , , , regionala flygplatsförbund, Swedavia och Aero är de ordinarie medlemmarna. Man gör en samlad bild av vilka insatser som går att göra inom flyget. Det handlar om teknik, hur man flyger, hur man utvecklar flygmotorer och hur marktransporter ordnas. På gör man gröna inflygningar där varje landning släpper ut koldioxid mindre. Om man kan nå målet att av inflygningarna ska vara gröna blir det ju mycket sammanlagt. Det handlar också om marktransporterna. Flyget kan ju aldrig agera självständigt utan måste interagera med minst ett annat transportslag. Det finns inga motsättningar där. lyfte fram järnvägen. Det bästa är naturligtvis snabba järnvägstransporter. Den kollektiva trafiken till byggs ut mer och mer. Man har höga ambitioner för kollektivåkandet. Det handlar inte bara om tåg; att åka buss till flygplatsen är också ett bra alternativ. Med det är jag tillbaka där jag började, nämligen vid det transportöverskridande tänkesättet. Ett transportslag kan aldrig vara ett mål i sig. Målet måste vara att rätt transportslag används på rätt plats vid rätt tillfälle. Många av oss har en tendens att sortera vissa transportslag för vissa situationer. Det viktiga är att skapa förutsättningar för att välja rätt transportslag vid rätt tillfälle. Jag tror att det är den enda framkomliga vägen för ett hållbart transportsystem där även flyget har sin givna roll. 87 (V) replik: Det som framför, nämligen att man ska se på transportslagen, är intressant. Vi anser att alla transportslag ska bära sina samhällsekonomiska kostnader även på lång sikt. talade mycket om miljöaspekten och kritiserade oppositionen för att vi har ställt oss bakom en reservation där vi lyfter fram som en förebild. Jag tycker inte att förebilderna ska motverka varandra. Det är väl bra att man kan lyfta fram dem och se hur långt de har kommit och hur erfarenheterna därifrån kan tas till vara på andra flygplatser. Det som jag tycker är så märkligt i resonemang när han talar så varmt om miljön är inställning till . Jag har förstått att har drivit denna fråga och gick till val 1991 med att man skulle avveckla . Men när det kom till kritan var borgarrådsplatserna viktigare än att ta miljöbelastningen och miljöproblemen på allvar. Jag kan inte heller förstå hur man kan försvara att man när man gjorde förlängningen tog bort alla miljöskyddande bestämmelser från det tidigare avtalet. Man tog bort alla dessa krav och lät lobbyisterna få sin vilja igenom, och man försämrade utifrån ett miljöperspektiv. Sedan vet vi hur det är med trafiksäkra läge och så vidare. 88 (FP) replik: Jag kanske lät lite mer kritisk än vad jag var. Jag riktar naturligtvis inte någon kritik mot oppositionen för att man lyfter fram . Det är ett mycket bra exempel. Där gör man ett mycket bra arbete. Både och jag har sagt att vi tycker att man gör ett mycket bra arbete. Men man måste ändå se syftet med en reservation om ett tillkännagivande till regeringen. Det är ändå ett brett arbete som pågår på många flygplatser i . Det är egentligen syftet med det som jag inte riktigt kan ställa mig bakom. Att man sedan gör ett bra arbete i och på och säkert också på många andra ställen är helt uppenbart. När det gäller har det hänt mycket . Men jag vill ändå hävda att det som framför allt har hänt och som jag tycker är oerhört viktigt handlar om det regionala inflytandet och prioriteringarna. Det har även en koppling till . Även om ingår i det nationella basutbudet finns det i en majoritet för att ha kvar . Det kan inte vi i egentligen ändra på. Om var emot har jag lite svårt att ta ställning till . 89 (V) replik: talar väl om det regionala inflytandet. Men jag blir förvånad om man nu vill värna detta inflytande. Man gjorde en förlängning av avtalet . För att förhindra att en annan majoritet i skulle få genomslag i fråga om avtalet är det skrivet så att det bara kan sägas upp av , numera Swedavia. Det regionala inflytande som ni talar om handlar väl ändå om att slå blå dunster i ögonen på folk i detta sammanhang. Om man ska ta miljöhänsyn måste man också kunna ta sådana beslut som innebär att man kanske får flygindustrin mot sig. Men man måste som folkvald politiker i första hand värna människors intressen. Det tycker jag inte att allianspartierna gör i fråga efter fråga. Det är i första hand företagens intressen som man låter sig vägledas av. kan jag från höra en miljömedvetenhet. Men tyvärr noterar jag att det är det moderata icke-intresset för miljön som slår igenom även hos . 90 (FP) replik: När vi nu diskuterar måste alla saker vägas mot varandra. Precis som har sagt vid ett flertal tillfällen finns det störningar från . Det kan man inte sticka under stol med. Men är ett väldigt viktigt nav för många små flygplatser i , och den ligger centralt. talade om organtransporter och så vidare. Det är alltså inte så enkelt som att vi i kan säga att inte har något värde. Den skulle inte ha funnits om den inte hade haft det stora värde som den har. Att man har långa avtal har naturligtvis att göra med hur man ska investera och hur man ska planera. Det krävs långsiktighet i den delen. Jag vill ta chansen och säga till att det är helt riktigt att har ett stort miljöhjärta och att vi jobbar, har ett bra miljöprogram och så vidare. Som folkpartister är vi stolta över detta. 91 (MP) replik: Jag tackar för att han talade varmt för effektivisering och liknande för att det ska bli mindre miljöbelastande när man flyger. Du talade fint om att det ska vara hållbara transporter och så vidare. Jag undrar hur ser på det fenomen som uppstår, den så kallade rekyleffekten, alltså när man effektiviserar någonting och användningen ökar av det skälet. Om till exempel bilar blir mer bränslesnåla men om bränslet inte blir dyrare leder det till att människor åker mer bil. Så har det visat sig vara i och i många andra länder. Då har miljöbelastningen inte minskat. I det fallet har det tvärtom blivit så att i och med att volymerna har ökat har miljöbelastningen ökat trots att det har blivit mer resurssnåla resor per kilometer. Jag undrar hur ser på detta problem? Det var lite grann det som jag var ute efter när jag talade med förut. Är det bra och ett självändamål att flyget ökar? Jag undrar också hur ser på att bullerstörningarna ökar med anledning av . Det är ett allvarligt hälsoproblem att vara utsatt för buller, för att inte tala om att det är otrivsamt. Detta drabbar, som sagt, stora delar av och inte bara flygfältets grannar. I har man faktiskt lyckats befria sin innerstad från en centralt belägen flygplats, nämligen . Det kan därför inte vara helt omöjligt att lösa de praktiska problemen. 92 (FP) replik: Först kan jag konstatera att det inte finns några transporter som är ett självändamål. De måste ha ett syfte och uppfylla någonting. Därför blir det svårt om man ska ställa denna typ av frågor: Hur mycket eller hur lite ska man resa? Från vår ideologiska synpunkt är det ett val som vi överlämnar till var och en att göra. Politiskt ska vi skapa ett ramverk och få en hållbarhet ur ekonomisk, social och miljömässig synpunkt. Det är detta som jag tycker är det politiska uppdraget. Men en transport är aldrig ett självändamål, utan den måste ha ett syfte. När det gäller rekyleffekter vill jag nog påstå att det finns så starka ekonomiska incitament att jag inte tror att någon som sänker sina bränslekostnader kör mer bara för den sakens skull. Jag tror att man är ganska glad för att man har lyckats sänka bränslekostnaderna. Det som jag personligen undrade lite över ett tag var när vi gick över till biobränslen, exempelvis etanol, och inte effektiviserade bilarna utan körde dem på väldigt mycket etanol. Om man gör den typen av effektiviseringar och klimatsatsningar är det någonting som är fel i systemet. Jag vet inte vilka belägg har för att dessa rekyleffekter är så stora på . 93 (MP) replik: Jag kan lika lite som någon annan se in . Jag talar om vad som har visat sig hända när det gäller rekyleffekten. Vad som händer kan man förstås inte veta. Vad vi gör är naturligtvis att skapa förutsättningar, som sade, och sätta upp ramverk som gör det mer eller mindre dyrt att resa till exempel eller mer eller mindre möjligt att resa. Finns det inga tåg utan bara flyg, då får man flyga om man vill resa. Det är givetvis den typen av förutsättningar som vi skapar. Vi kan alltså styra mycket. Man måste också tänka på dem som kommer efter oss så att de har möjligheter att leva goda liv. Det handlar om ekologisk, social och ekonomisk hållbarhet . Det var lite grann detta som jag var ute efter. Men då vet jag att det inte är något självändamål att transporterna ökar. Det låter jättebra inför debatten om om transporter där man är tydlig med att detta är viktigt. Jag fick nog inget svar om hur ser på bullerstörningarna i , på stockholmarnas möjligheter att få ha det lite trivsamt och slippa drabbas av stress och de hälsorisker som ett liv med ständigt buller medför. 94 (FP) replik: Först gäller det detta med olika transportsystem och att man om det inte finns tåg kanske kan ta flyget och vice versa. I ett konsumentperspektiv är det, tror jag, viktigt att det finns alternativa transportsätt och att man kan välja det som utifrån befintliga förutsättningar är bäst. väljer man flyget, tåget. Det är inte givet att bådadera ska finnas på samma sträcka. Att ordna ett sådant system tror jag skulle vara ett alldeles för planekonomiskt tänk. Sådant är ju också individuellt. Man har olika behov vid olika tillfällen. Buller är ett gissel; så är det. Det är konstaterat att buller är ett hälsoproblem. Även det jobbar flyget med. Det kan gälla hur inflygningar görs, man flyger och så vidare. har en del restriktioner när det gäller tidpunkter just på grund av störande buller, nattbuller och annat. Det är klart att den faktorn måste tas med när man planerar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 22 §.) 21 § Ändringar i registerlagarna för Arbetsförmedlingen och Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande 2010/11:AU7 Ändringar i registerlagarna för Arbetsförmedlingen och Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (prop. 2010/11:96). 95 (MP): Vi ska nu debattera betänkande 2010/11:AU7 Ändringar i registerlagarna för Arbetsförmedlingen och Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen. Jag börjar med att läsa ur 21 § personuppgiftslagen, PUL, under rubriken om lagöverträdelser m.m.: Det är förbjudet för andra än myndigheter att behandla personuppgifter om lagöverträdelser som innefattar brott, domar i brottmål, straffprocessuella tvångsmedel eller administrativa frihetsberövanden. Finns det då inga undantag från detta? Jo, det finns det, bland annat när uppgifter liknande dem jag här räknat upp ska läggas in i en databas. Detta berör väldigt mycket det vi ska debattera. har tidigare avstyrkt regeringens förslag om att ta bort kravet på skriftligt samtycke avseende handhavande av ömtåliga personuppgifter respektive känsliga personuppgifter som rör hälsa och etniskt ursprung. Att regeringen nu dessutom vill gå vidare och tillåta att även personuppgifter om lagöverträdelser med mera får behandlas utan krav på samtycke är orimligt. Arbetsförmedlingen kan hantera uppgifter i enlighet med den upplästa paragrafen i personuppgiftslagen. Men dessa uppgifter får, som sagt, inte läggas in i den arbetsmarknadspolitiska databasen. Inte heller delar vi regeringens uppfattning att Arbetsförmedlingens behov av att kunna behandla sådana uppgifter i sitt ärendehanteringssystem väger tyngre än integritetsintresset. Vår principiella uppfattning är att ett borttagande av kravet på samtycke fordrar ett mycket starkt integritetsskydd på annat sätt. Något sådant har dock inte presenterats. Det är oroande att Arbetsförmedlingen ska få registrera allt fler känsliga och ömtåliga personuppgifter i en arbetsmarknadspolitisk databas som dessutom ett ökande antal myndigheter har direktåtkomst till. Regeringens vilja att prioritera området e-förvaltning och elektroniska ärendehanteringssystem är berömvärt. Men det ska inte ske på bekostnad av ett urholkat integritetsskydd. En remissinstans kanske den viktigaste i den här typen av ärenden nämligen Datainspektionen, har avstyrkt regeringens tidigare förslag och menade då att det vid behandling av känsliga personuppgifter ställs särskilt höga krav på både teknisk och organisatorisk säkerhet. Inspektionen pekade också på att tillsynsverksamheten visade att Arbetsförmedlingen tillämpar en mycket vid elektronisk åtkomst till personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska databasen. Datainspektionen sade förvisso att Arbetsförmedlingens översyn av behörighetstilldelning, arbetsmetoder, rutiner med mera är positivt men att en översyn inte kan kompensera för den försämring av integritetsskyddet som ett borttagande av kravet på skriftligt samtycke utgör. anser att det, inte minst mot bakgrund av det som Datainspektionen framfört som allvarlig kritik, är högst tvivelaktigt att regeringen går vidare med att urholka integritetsskyddet. Om vi tittar på vad regeringen åstadkommit inom detta område ser vi att ett flertal ändringar genomförts i regleringen av hur personuppgifter får behandlas inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. trädde ett antal ändringar i kraft. slopades kravet på samtycke vid behandling av känsliga och ömtåliga personuppgifter inom verksamheten. Det är precis det vi tidigare lyft fram, och det är på det som det är en fortsättning. Utvecklingen borde i stället, tycker vi, gå åt motsatt håll. Risken finns att den uppluckring av integritetsskyddet som görs inom arbetsmarknadspolitiken leder till misstro och minskad tillit till Arbetsförmedlingen som myndighet och i en förlängning även till andra myndigheter. Vad bör då i stället göras? Ja, man borde gå åt motsatt håll och se till att prioritera värnandet av tilltron till att myndigheterna använder såväl känsliga som ömtåliga personuppgifter utifrån högt ställda krav på personlig integritet och på rättssäkerhet. Jag yrkar bifall till vår och gemensamma reservation. 96 (V): anser att det är enormt viktigt att människor som avtjänat straff inom kriminalvården ges bästa möjliga stöd och hjälp så att de kan etablera sig i samhället och i arbetslivet. Där har både Kriminalvården och Arbetsförmedlingen en väldigt viktig roll att spela. Mycket kan göras bättre än som görs . Regeringen menar nu att det här arbetet underlättas och förbättras om Arbetsförmedlingen i sin databas får rätt att använda uppgifter om brott, domar och straffpåföljder. Det är säkert sant att själva handläggningen i någon mån skulle underlättas om de här uppgifterna kunde behandlas digitalt i stället för, som , i pappersform. Men i det här sammanhanget måste man när det handlar om väldigt känsliga uppgifter om enskilda människor avväga om nyttan av att lägga in de här uppgifterna i en databas väger tyngre än det integritetsintrång och den risk för spridning av uppgifterna som datalagringen faktiskt innebär. På den här punkten kommer till en helt annan slutsats än regeringen. Vi anser inte att skälen för att tillåta lagring av och sökning på uppgifter om tidigare dömda väger tillräckligt tungt jämfört med de integritetsrisker som det medför. De här invändningarna har också Datainspektionen i sitt remissyttrande i ärendet framfört. Om regeringen inte är intresserad av att lyssna på vad och har att säga i frågan kunde man väl åtminstone vara intresserad av att lyssna på den myndighet som har som sin uppgift att övervaka att behandling av personuppgifter sker på ett rättssäkert sätt. För det första konstaterar Datainspektionen att det är oerhört svårt, även för myndighetens experter, att få en sammanhängande bild av Arbetsförmedlingens registerlagar och av hur dessa tillämpas eftersom regeringen valt att bit för bit förändra lagstiftningen utan att genomföra en övergripande och sammanhållen utredning och analys av behoven och konsekvenserna. För det andra konstaterar Datainspektionen att det med den information som ändå finns tillgänglig inte går att ställa sig bakom det här förslaget. Jag kan bara instämma i det. I stället för att utreda vilka problem och behov som finns när det gäller behandling av känsliga personuppgifter och att lägga fram ett samlat och genomarbetat förslag om detta har regeringen valt att genomföra den ena lilla förändringen efter den andra var och en för sig och då med en väldigt bristfällig utredning, med stora brister i konsekvensbeskrivningen och med väldigt korta remisstider. genomfördes ett sjok av förändringar i registerlagen, och slopades kravet på samtycke för behandling av känsliga personuppgifter hos Arbetsförmedlingen. Detta gjorde regeringen trots att myndigheten då inte hade de datasystem och rutiner på plats som krävs för en rättssäker behandling. Vi fick besök i arbetsmarknadsutskottet av både Arbetsförmedlingen och Datainspektionen, och vi fick tydliga besked om att arbetet med att få rutinerna och systemet på plats kommer att vara klart först . Ändå valde regeringen att hasta igenom en lagändring. vill man alltså att ytterligare integritetskänsliga uppgifter ska få läggas in och hanteras i Arbetsförmedlingens databas. Jag tycker inte att Datainspektionen använder några överord när de konstaterar att de ser integritetsrisker med att Arbetsförmedlingen ges lagstöd för att behandla personuppgifter av känslig karaktär i databasen redan innan arbetsrutiner och system för behörighetstilldelning med mera finns på plats. Återigen instämmer i bedömningen. Man måste ställa sig frågan: Varför denna brådska och varför denna nonchalanta inställning till medborgarnas grundlagsskyddade rätt till skydd för sin integritet? Är det för att regeringen inte anser att de arbetslösas medborgerliga rättigheter är särskilt skyddsvärda, och kanske i synnerhet inte om de har gjort sig skyldiga till brott? Om det inte handlar om det kan man fråga sig varför inte regeringen har valt att lyssna på Datainspektionen och göra en gedigen utredning och se till att alla de säkerhetsrutiner och data- och säkerhetsutbildningar som behövs på Arbetsförmedlingen faktiskt är genomförda innan man genomför dessa lagändringar. Som sagt: anser att myndigheternas stöd och service till medborgare ska vara effektiv och smidig och att ny teknik självklart ska användas för att underlätta och förbättra arbete, men det får inte ske på bekostnad av skyddet för den personliga integriteten. Som medborgare måste vi nämligen kunna känna ett förtroende för att känsliga personuppgifter om oss själva som vi lämnar i förtroende till en myndighetsperson inte sprids och hamnar i orätta händer. Det gäller för alla medborgare, alldeles oavsett om vi har jobb eller är arbetslösa, om vi är sjuka eller friska och om vi är bästa barn eller om vi har dömts för brott. Jag yrkar därför bifall till reservationen, fru talman. 97 (M): Vi har att debattera betänkande angående regeringens proposition 2010/11:96, AU7 Ändringar i registerlagarna för Arbetsförmedlingen och Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen. Propositionen har till syfte att modernisera och effektivisera de register som har uppgifter som är relevanta och viktiga för att personer på ett mer flexibelt och effektivt sätt ska kunna beredas arbete. när så behövs kommer åt uppgifter som varit sekretessbelagda utan att den enskilde beviljat fullmakt är en viktig reform. Propositionen har beretts genom inhämtande av synpunkter från en mängd remissinstanser. Arbetsförmedlingen får nu möjlighet att komma åt sådana personuppgifter som är viktiga för jobbsituationen. Det rör lagöverträdelser som innefattar brott, domar i brottmål, straffprocessuella tvångsmedel eller administrativa frihetsberövanden. Det är dock en möjlighet som är belagd med ett starkt regelverk för att uppgifterna ska vara tillgängliga enbart för de handläggare som är i behov av dem för att sköta sin uppgift som arbetsförmedlare. Informationen måste vara relevant för ärendets hantering på Arbetsförmedlingen och ska behandlas enligt sekretess inom ärendet. Arbetsförmedlingen kommer heller inte att kunna använda data digitalt förrän säkerheten för sekretessen är säkerställd. Ärendet har två viktiga principer. Den första principen är att Arbetsförmedlingen ska ha de redskap som behövs för att vara behjälplig i processen med att finna ett arbete till alla och att alla, även om man varit straffad för brott, ska ha möjlighet att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Detta uppdrag har Arbetsförmedlingen alltid haft, men det har tydliggjorts ännu mer genom regeringens tydliga jobbpolitik. Det måste vara möjligt att återgå till eller komma in på en arbetsmarknad även om man har varit straffad, en möjlighet som man tidigare inte har fått. Den andra principen är den om den personliga integriteten. Det är en viktig princip som vi aldrig kan skydda nog tydligt. Det är en säkerhet för den enskilde att de uppgifter som finns i de olika registren inte kommer i orätta händer. Därför är också de uppgifter som finns i hälso- och sjukvården enligt hälso- och sjukvårdslagen undantagna detta register och Arbetsförmedlingens kompetensområde. Att på varje sätt stötta individer som efter avtjänat straff ska in på arbetsmarknaden är ett viktigt syfte. Vi ser att många efter avtjänat straff har hamnat i ett livslångt utanförskap, ett utanförskap som till stor del berott på svårigheten att komma in på arbetsmarknaden. Många har historiskt förtidspensionerats som enda möjlighet till försörjning. Att först straffas för ett brott och sedan livslångt bestraffas med att aldrig få komma tillbaka till arbetsmarknaden är en dubbel bestraffning. Det finns ett stort mörkertal för hur många som kommer i arbete efter avtjänat fängelsestraff vi har helt enkelt inget register över dessa uppgifter . Är det hälften, är det alla eller är det bara en bråkdel av alla straffade som hamnar i utanförskap? Och vad gör vi åt det? Det är alltid viktigt med den personliga integriteten, och den kommer att ha lagskydd utifrån de uppgifter som Arbetsförmedlingen har att hantera. Arbetsförmedlingen har också att säkerställa sin IT-säkerhet för att uppgifter ska få behandlas digitalt. Arbetsförmedlingen som professionell myndighet har att säkerställa att sekretessuppgifterna i register man nu får möjlighet att ta del av efterlevs. Det finns ingen anledning att misstro Arbetsförmedlingens möjlighet att skapa bra rutiner för hur man arbetar med sekretessärenden och känslig information. Att registren kommer att göra det möjligt att följa utvecklingen av hur arbetssituationen utvecklas för grupper som varit långt från arbetsmarknaden är också viktigt. Vi får inte avskräckas av att det alltid finns risker med att ge möjlighet att hantera känsliga uppgifter. Möjligheterna är dock större än hotet. På samma sätt som hälso- och sjukvårdens journalhantering bjuder på stora risker för den personliga integriteten är möjligheterna till korrekt och professionell hjälp större. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. (Applåder) I detta anförande instämde , , och (alla M). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 22 §.) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 22 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde