prot · GY09101 · 2011-05-12 00:00:00 — Frågor som berör basindustrin är dock viktiga och har en stor betydelse för välstånd både ur ett historiskt perspektiv, i nuvarande läge och förhoppningsvis även framgent. I detta sammanhang kom jag att tänka på ett citat som tillskrivits : levde vi uteslutande på mat och vatten. Med det citatet i bakhuvudet vill jag återkoppla till svensk rymdindustri och dess framtid. Människan kräver verkligen lite mer än mat och vatten. Det finns näringspolitiska frågor som kanske inte alltid i förstone kan inrymmas under de normala marknadsekonomiska lagarna. Det finns teknikutveckling som med största sannolikhet inte kommer att kunna ge ekonomisk avkastning dag två eller kanske inte ens dag tre. Snabba ekonomiska klippare göre sig således icke besvär. Det finns teknikutveckling som i sig kanske aldrig kommer att vara direkt lönsam, men spin-off-effekterna kommer förhoppningsvis att ge värdefulla forskningsresultat och kanske till och med i sin tur generera ny värdefull teknikutveckling. Rymden är en del av vår vardag. Nästan alla kommer i kontakt med rymdtekniken utan att fundera särskilt mycket på det. Tack vare satelliter kan vi se sportevenemang, konserter och nyheter från olika delar av världen. Satelliter hjälper meteorologerna att prognostisera vädret. I bilar, båtar och flygplan används satellitnavigering, och utan satelliter skulle vi ha svårt att ta ut pengar från bankomaten. Satellitdata utgör också viktiga beslutsunderlag for miljöåtgärder. har, för sin storlek, en omfattande rymdverksamhet, det vill säga forskning om rymden, rymdteknisk utveckling och en kommersiell rymdindustri. Med statliga medel har byggt upp en kompetens för att utveckla kostnadseffektiva satellitsystem för forskning och samhällsnytta kring till exempel klimat- och säkerhetsfrågor. Det är beklagligt att den strategi som Rymdstyrelsen har presenterat för åren 20112015 i princip dödförklarar svensk satellitutveckling. Vi sverigedemokrater menar att det måste sättas till en utredning som har till mål att granska de övergripande målen för svensk rymdverksamhet. Vi löper annars en uppenbar risk att kasta avancerad teknikkunskap över bord. Det finns en aspekt inom den nationella utvecklingen av högteknologiska produkter som ibland glöms bort. Konkurrenssituationen och drivkraften ser ofta lite annorlunda ut när det gäller utvecklingen för att ta fram spetsprodukter. Drivkraften kan vara nationell prestige eller helt enkelt en fråga om nationellt oberoende, som i fallet med försvarsindustrin. Det finns otaliga sådana exempel genom historien. Var skulle datortekniken ha stått nu om inte de amerikanska rymdprogrammen mer eller mindre skulle ha framtvingat ny teknikutveckling inom exempelvis styr- och reglerteknik? Var skulle kunskapen om nya värmehållfasta legeringar ha stått nu om inte flyg- och rymdindustrin skulle ha varit pådrivande? invänder den tvivlande: Men denna teknikutveckling skulle säkerligen ha kunnat ske till lägre kostnader om pengarna hade gått direkt till nyutveckling i stället för att ta omvägen genom rymd-, försvars- och flygindustri. På detta svarar jag: Det är inte alls säkert. Det kan vara så att just dessa speciella projekt har en så annorlunda konkurrenssituation att de normala ekonomiska drivkrafterna sätts ur spel. några ord om kreditgarantiföreningar. Prioritering av småföretagen och deras förmåga att utvecklas och överleva måste vara A och O. Storföretagen är inte de massarbetsgivare som de en gång var. Just nu upplever vi en stark högkonjunktur, men för bara två upplevde vi en djup lågkonjunktur till följd av bankkrisen. Det blev i princip omöjligt för småföretag att låna pengar. I många fall kan det vara så även i dessa tider. Vi kan kallt konstatera att en lågkonjunktur förr eller senare ånyo drabbar oss. Problemen kommer således återigen att bli aktuella, förr eller . Kreditgarantiföreningar skulle i det läget kunna garantera borgen och dessutom medverka som rådgivare. Kreditgarantiverksamhet finns i de flesta länder i samt i , och . Visserligen skiljer sig arbetssättet och organisationsformen åt mellan de olika länderna, men principtänkandet är ofta detsamma. Kreditgarantiföreningarna arbetar med ett lokalt kapital, och ofta är det fackliga organisationer, banker, kommuner och privatpersoner som står för insatserna i föreningarna. Medel till kapitaluppbyggnad är en förutsättning för kreditgarantiföreningar. Det ointresse som har funnits från politiskt håll att stödja dessa kreditgarantiföreningar måste betecknas som olyckligt. 99 (V): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr 2, den som är den gemensamma reservationen mellan Socialdemokraterna, och och som handlar lite grann om det övergripande synsätt som vi har när det gäller näringspolitiken. Jag behöver inte här och upprepa det som sade, och jag delar i stort hennes uppfattning. Eftersom det här är motioner från allmänna motionstiden och vi har debatterat näringspolitiken i kammaren och vi också har utvecklat syn på näringspolitiken, tänker jag göra saken kort och tacka för mig. På grund av sjukdom känner jag att jag behöver åka hem . 100 Tredje vice talman (FP): besökte jag och allianskollegerna på i , ett av många företagsbesök som jag genomför , ensam eller tillsammans med andra. Det var en positiv upplevelse. Att få besöka ytterligare ett av de företag som finns i vårt land är verkligen berikande. Just det här företaget har funnits i . Det är nu etablerat i 25 olika länder, och det växer . Genom forskning och innovativa lösningar har det kommit att bli ett stort företag på den internationella marknaden. De producerar filter till ventilationssystem som ger oss bra inomhusluft, så pass bra att de till och med kan filtrera bort nanopartiklar, vilket är viktigt i till exempel livsmedelsindustrin. Det finns mycket mer att säga om detta och om många andra företag och företagare som jag har besökt och talat med. Alla är de värda uppmärksamhet, för utan dem skulle vi gå en mycket dyster framtid till mötes. Ett väl utvecklat privat företagande är en förutsättning för vår gemensamma välfärd, för det är i nya och växande företag som nya arbetstillfällen skapas. Vi i liberalerna har alltid satt företagarfrågor högt på agendan. Tillsammans med övriga partier i Alliansen har vi drivit igenom reformer som förenklat företagandet. Det har handlat om sådant som sänkta skatter och arbetsgivaravgifter, om minskat regelkrångel, om ökade anslag till innovation och forskning, och genom riktade skatteavdrag har marknader som varit svarta nu blivit vita. Det har även blivit lättare att anställa. Givetvis finns det mycket mer kvar att göra för att nå ett företagsklimat i världsklass. Viktigast av allt i ett sådant arbete är förstås att vara klar över målet och att inte slå sig till ro. Det pågår olika typer av arbete inom det här området, till exempel när det gäller företagsbeskattning. Och regeringen kommer att presentera en innovationsstrategi . När vi debatterade frågor av det här slaget i samband med beslutet om regeringens proposition Företagsutveckling statliga insatser för finansiering och rådgivning var vi flera i den här kammaren som kunde konstatera att människors attityder till företag och företagande har förändrats. Jag för min del tror att ett av skälen till detta är att regeringen bedrivit ett så medvetet arbete inom det här området. Vi har lyft fram företagens viktiga roll för tillväxt i vårt land. Att attityderna till företagande har förändrats bekräftas till exempel av statistik vad gäller nyföretagande. Helårsredovisningen slog nya rekord. Nyföretagandet ökade med sedan föregående år, 2009. Totalsiffran 65 072 är den högsta i . När det gäller mätningen för april kunde man läsa på hemsida att nyföretagandet i nu har ökat i sträck. Observera: i sträck! handlar det betänkande som vi debatterar om vissa näringspolitiska frågor. Politik för företagande handlar förstås om mycket mer än vad som ryms i detta betänkande, som ju är ett motionsbetänkande. Det handlar, förutom om de områden som jag har nämnt tidigare, om transporter, handel, utbildning, energi, miljö med mera. Detta gäller alla olika typer av branscher och företag i olika delar av vårt land. Den sektor som växer mest är tjänstesektorn. En bransch som ryms inom denna sektor som vuxit rejält och som fortsätter att växa är turismbranschen. Och många av de motioner som behandlas i det här betänkandet handlar om just turism. blev ett starkt år för svensk turism. Man kan gå tillbaka och titta på helheten vad gäller svensk turism i en sammanställning . Där finns inte alla olika delar redovisade . Men ökade turismens totala omsättning med till 251,7 miljarder. Exportvärdet, mätt som utländska besökares konsumtion i , ökade med till , vilket var mer än det samlade exportvärdet för järn, stål och svenska personbilar tillsammans. Turismen sysselsätter nästan 160 000 personer. Man kan förstås fråga sig vad som kan betraktas som turism. Jo, turism omfattar människors aktivitet när de reser till eller vistas på platser utanför sin vanliga omgivning för än för fritid, för affärer eller för andra syften. I princip omfattas all konsumtion som är direkt kopplad till resande, inklusive affärsresande. Turistnäringen i sig är egentligen inte någon egen bransch. Turistnäringen är ett samlingsbegrepp som utgör summan av de verksamheter i olika branscher som riktar sig till och konsumeras av människor när de reser till eller vistas på platser utanför sin vanliga omgivning. Det är vem som konsumerar och inte vad som produceras som per definition avgör vad som är turism. Det är människor och aktörer ute i landet samt behoven och önskemålen hos de människor som besöker landet som skapar turism. Turism gör det möjligt att ta del av allt som vårt fantastiska land har att erbjuda. politik för turism handlar om att underlätta för företagarna och resenärerna. Det handlar om företagarnas möjligheter att växa och utvecklas, resenärernas möjligheter att forma sin resa och att undanröja hinder för en positiv upplevelse. Vi ska stödja och underlätta en innovativ turism med högt kunskapsinnehåll och förädlingsvärde. Det kräver bland annat bra kommunikationer, kunniga människor och en företagspolitik som gör det värt att våga satsa på idéer. Alla som har läst betänkandet kan konstatera att det görs mycket från regeringens sida på det här området. När det gäller stöd för en fortsatt utveckling inom det här området tänker jag passa på tillfället att peka ut några områden som just mitt parti har presenterat. Det handlar om fortsatta satsningar inom utbildningsområdet där det entreprenöriella lärandet får löpa som en röd tråd genom hela utbildningssystemet. Det handlar också om tillgång till riskvilligt kapital och förändringar av moms. Man kan vidare peka ut vissa regionala objekt som intressanta för turism. är ett sådant exempel. Det brukar sägas att vi har brist på intressanta byggnader att besöka, men är exempel på en plats som skulle behöva klassas som nationellt intresse. Dessutom kommer en utvidgning av dialogen mellan turistbranschen och att vara nödvändig . Avslutningsvis, fru talman, är ett bra entreprenörs- och företagsklimat avgörande för att svensk ekonomi ska växa och vara livskraftig i en allt öppnare världsekonomi. En positiv och öppen attityd till företagande och företagsverksamhet är en förutsättning för nyföretagande. Fler företag och jobb kräver ett dynamiskt näringsliv och fler innovationer. När ny kunskap och nya idéer omsätts i lönsamma verksamheter, nya produkter och tjänster skapas bättre förutsättningar för hållbar tillväxt i hela vårt land. 101 (S) replik: Det var intressant att lyssna på . I långa stycken kan jag hålla med om beskrivningen. Bland annat var det en intressant framställning av turistindustrin, och vi delar uppfattningen att den är viktig och har stor potential. Det är synd att vi inte kunde komma överens om att ge Visit lite mer pengar för att bygga upp musklerna. Det var dock inte därför jag begärde replik utan för att jag känner att illustrerar det som är kritiken i vår motivreservation mot regeringens och utskottsmajoritetens syn på näringspolitiken. Det saknas helhet. Det är mycket styckevis och delt, men man ser inte färdriktningen eller hur den samlade näringspolitiken bedrivs. Inte minst saknas en tydlig insikt om behovet av att ge människor ökade kunskaper för att som är ett litet land ska kunna konkurrera. Det som händer är att regeringen i stället aktivt stänger dörrar, lägger ned komvux och försvårar för ytterligare högskoleutbildning. Det man i ena änden säger att man vill göra i satsningar på näringspolitikens område försvårar man i praktiken i andra änden genom att ha ett slutet utbildningssystem. Hur ser på den samlade näringspolitiken? Går den att avgränsa från andra politikområden? 102 Tredje vice talman (FP) replik: Jag tackar för att hon begärde replik på mig. Det sade i slutet av sitt anförande var intressant, och därför är det glädjande att ta upp just det. Utbildningspolitiken är ju en del av näringspolitiken. Vi har gjort en stor kursändring när det gäller utbildningspolitiken. Den påbörjades under förra mandatperioden, och det är fortfarande under reformering. Tyvärr tar det innan man ser resultat när det gäller utbildningspolitik. Jag kan i sammanhanget påminna om att hennes parti har omvärderat hela sin utbildningspolitik för att den som bedrevs innan maktskiftet 2006 inte fungerade. Det var ett stort misslyckande. Många elever hoppade av, och ett gymnasieprogram som skulle bli ett av de minsta blev i vissa kommuner det näst största. Vi skulle kunna ägna mycket tid åt att tala om utbildningspolitik, men en del av repliken handlade om näringspolitiken som helhet. Jag räknade upp ett antal områden. Näringspolitiken påverkas av alla olika delar, till exempel infrastruktur, miljö, skatter och utbildning. Det beror på vad man menar med en samlad näringspolitik. Näringspolitiken behandlas inom flera olika departement. Jag påstår att det har skett stora saker på flera områden. Jag brukar definiera de behov som finns med fyra k:n: krångel, kapital, kompetens och konkurrens. Inom alla dessa områden har det gjorts förändringar. Jag hinner inte räkna upp dem , men jag hinner kanske nämna några i nästa replikskifte. 103 (S) replik: Jag tackar för försöket att definiera regeringens syn på näringspolitik. Jag blev dock inte mycket klokare. Min poäng var inte att diskutera olika modeller av utbildningssystem. Min poäng var att försöka locka fram en synpunkt från på om kunskaper kommer att vara nödvändiga för att ska kunna konkurrera på den internationella arenan. Vi får de facto ett minskat antal högskoleplatser, ni gör det svårare för människor som vill studera i högre utbildningar och kommunerna får inte samma möjlighet att bedriva kompletterande utbildning för unga vuxna via komvux. Vi får ett tuffare utbildningsklimat. Vi har dessutom stora problem med en långtidsarbetslöshet som biter sig fast. I fas 3 får man inte ens ägna sig åt utbildning. Ser inte att de dörrar som stängs för ett livslångt lärande inom utbildningssystemet kommer att innebära problem för oss att lyckas i den internationella konkurrensen? 104 Tredje vice talman (FP) replik: Det är uppenbart att huvudsakligen vill diskutera utbildningspolitik, och då får jag ägna mig åt det. påstår att dörrar stängs. Det är precis tvärtom. Vi har öppnat dörrar som var stängda. Självklart behövs det akademiska utbildningar. På turismområdet som upptar av betänkandet och som själv tog upp som en viktig del finns det högre utbildningar. Jag har dock talat med många företagare inom turismrelaterade branscher, och de säger att det finns ett stort behov av lärlingar och praktiska utbildningar. Den förra utbildningspolitiken stängde dörrar och gjorde att ungdomar hamnade i utanförskap när de placerades i reservprogram för att de inte fick plats någon annanstans. Vi vill skapa utrymme och plats för ungdomar med olika typer av fallenhet. Det är inte bara teoretiska kunskaper som ska värderas utan också praktiska. Vi har därför öppnat för olika utbildningar med olika inriktningar för att möta konkurrensen. Vi kan se turistbranschen som ett tydligt exempel på var tjänstenäringar växer. Här finns en efterfrågan på mer praktiska utbildningar. Jag tror att det behövs både praktiska och teoretiska utbildningar, för vi ska tävla med höga kunskapsvärden när det gäller innovativ turism. Vi har öppnat för olika typer av fallenheter genom den utbildningspolitik som regeringen bedriver. 105 (C): Fru talman och alla andra som lyssnar! Vi är en trogen skara här inne. Jag hoppas att några fler lyssnar på sina rum eller tittar på webbsändningen. behandlar vi ett omfattande betänkande som behandlar 74 motioner och 92 yrkanden. Det var rätt saftigt att gå igenom. Det är ett stort område med många frågor som engagerar mig, men jag tänkte fokusera på de områden som ligger mig allra närmast. Jag börjar med kvinnors företagande. Det handlar om tillväxt men också om att öka möjligheterna för kvinnor. Det handlar om makt, ekonomi, möjlighet att göra karriär och i förlängningen ett mer jämställt samhälle. Alliansregeringens insatser har syftat till att göra det enkelt, självklart och mer lönsamt att starta och driva företag. Allt fler kvinnor och män, från ungdomar till pensionärer, ska se företagande som ett självklart val. Fler företag ska utvecklas, växa och anställa fler. Fler jobb skapas genom entreprenörskap. Det är enbart när fler kvinnor och män utvecklar sina affärsidéer och kan och vågar utveckla sina företag som fler jobb skapas. Jämställdhet har ju ett brett politiskt stöd i vårt land. brukar i vissa sammanhang lyftas fram som ett av världens mest jämställda länder, men vi har fortfarande långt kvar till jämställdhet i praktiken. En av socialdemokratiskt styre i har satt sin prägel på jämställdhetsdebatten. Lösningarna för ökad jämställdhet har utgått från en vänsterorienterad socialistisk grundsyn. Det har handlat om olika former av kvotering, och man har utgått från kollektiva lösningar. Vissa saker har varit bra och lett till ökad jämställdhet, men det är fortfarande alldeles för stora skillnader mellan män och kvinnor, inte minst när det gäller makt och ekonomi. , när jag var liten, var min mamma hemmafru precis som många andra kvinnor. Jag var när hon började yrkesarbeta. Ett naturligt val för henne och många andra hemmafruar var den offentliga sektorn och skola, vård och omsorg. Det var bra eftersom man kunde börja arbeta professionellt. Problemet var att man hade bara en arbetsgivare, vilket innebar att lönerna var ganska låga. Den pension som hon kvitterar ut är minst lika dålig, kan jag intyga. Många av dessa kvinnor har arbetat väldigt hårt med en arbetsgivare, låga löner och i slutändan, som tack, en låg pension. Det är inte jämställdhet. Därför är jag glad att alliansregeringen nu har skapat möjlighet för fler kvinnor och män att starta företag inom området skola, vård och omsorg. Det är också bra för brukarna att kunna välja utförare. Företagande kvinnor nyttjar i betydligt lägre utsträckning än män statliga stöd och statliga lånemöjligheter. Av totala låneutbud gick till företag som leds av kvinnor och till företag som leds av kvinnor och män gemensamt. Av den stödform som är populärast bland företagande kvinnor, mikrolån, gick till kvinnor 2009. Hur har det gått med utvecklingen? Ger alla insatser resultat? Ja, resultaten är ganska goda. Allt fler kvinnor kan använda sitt yrkeskunnande inom offentlig sektor för att starta egna företag. Många vittnar om hur RUT-reformen har underlättat deras karriärmöjligheter som företagare. har antalet företagande kvinnor ökat med . är var tredje nyföretagare kvinna. Den högsta andelen företagande kvinnor finns inom sektorerna vård, omsorg och service. Där är av alla nyföretagare kvinnor. Ett annat område som jag tycker är viktigt att lyfta fram är ungdomar och företagande. är det sommar och många ungdomar får en välbehövlig sommarledighet efter ett långt år med skolarbete eller jobb. Den som har studerat klart funderar säkert en hel del på hur framtiden kommer att se ut. Vi vet att allt fler ungdomar är intresserade av att starta företag. Tack vare regeringen och har vi nu en strategi för entreprenörskap i skolan. Vi vill att det ska vara lika naturligt att starta företag som att bli anställd. Aldrig förr har så många under startat företag som . Nästan 20 000 gymnasieelever driver företag inom ramen för Ung Företagsamhet. fanns det 14 200 företagare i åldern . Det är en ökning med 3 300 företagare, eller , jämfört med samma månad 2006. Som centerpartist anser jag att eget företagande måste bli ett lika naturligt val som anställning. För att vi ska nå dit kan utbildningsväsendet fylla en viktig funktion genom att hjälpa elever och studerande att utveckla och ta vara på de kunskaper, kompetenser och förhållningssätt som behövs. presenterades ytterligare en satsning på entreprenörskap på högskolor och universitet 4 miljoner extra ska gå till Drivhuset och . Den satsningen är en av regeringens extra satsningar på entreprenörskap i skolan som totalt omfattar . talade en del om turistnäringen. Precis som hon påpekade har den allt större betydelse för välstånd. Det är en växande näring med många små och medelstora företag runt om i landet. Precis som nämnde sysselsätter de företagen ungefär 160 000 årsanställda; det är inte så dåligt. Det är en bransch som är duktig på att anställa unga och ta vara på personer med utländsk bakgrund. Med en omsättning på nästan och ett exportvärde, som man mäter i utländska besökares konsumtion i , som uppgår till nästan 94 miljarder. Det är mer än det samlade exportvärdet för järn, stål och svenska personbilar. Det är rent fantastiska siffror som är värda att lyfta fram. Turistnäringen är en av våra nya basnäringar. har rankat som nummer fem i världen när det gäller potentialen för utveckling av turism. De områden som särskilt lyfts fram är hållbar utveckling och kulturella värden. Det gläder mig att se den strategi som Svensk Turism har tagit fram i samarbete med många aktörer inom turistnäringen. Näringens vision är att fördubbla omsättningen i turistbranschen . För att nå det högt ställda målet krävs samarbete mellan flera olika aktörer. och har redan talat om Visit och den satsning som regeringen gör där. Vi är nog överens om att man ska satsa på den här branschen och på att marknadsföra utomlands, men vi är kanske inte alltid överens om hur mycket vi ska satsa. Utöver det arbetet jobbar regeringen med att förbättra och anpassa det generella näringslivsklimatet. Som jag sade tidigare ska det vara enkelt, självklart och lönsamt att starta och driva företag. Vi har snarare olika ingångar när det gäller landsbygdspolitiken. Det handlar om att skapa bra grundförutsättningar för landsbygdens tillväxt. Grunden för det är en bra företagspolitik. Vi har sänkt skatterna för företagen med 50 miljarder. Det är klart att det spelar roll. Småföretagen är ju grunden med nya tjänsteföretag, turistföretag och andra. Många av de generella åtgärderna som skatter, företagsfinansiering, regelförenkling och framtagning av en ny innovationsstrategi har givetvis stor betydelse även för turistföretagen. En generell åtgärd som har fått stor betydelse för företagen inom turistsektorn är halveringen av arbetsgivaravgiften för ungdomar upp till . Enligt beräkningar från Hotell- och Restaurangföretagare innebär det minskade kostnader för branschen med . Sänkt moms på restaurang- och cateringtjänster är en annan skattesänkning som vi vet är efterfrågad av många företag inom turistbranschen. Regeringen utreder möjligheten att sänka momsen på restaurang- och cateringtjänster från . Jag tror att turismen innebär stora möjligheter för landsbygden. Jag har själv jobbat med mat och turism. Det handlade om att marknadsföra ett specifikt område, Ostriket, med hjälp av varumärket som ni säkert alla känner till. När jag började jobba med Ostriket åkte vi till i österrikiska för att få inspiration.