prot · GY0966 · 2011-03-03 00:00:00 — Jag förstår inte heller rädslan för en reglering. Vi reglerar ju massor med saker i samhället. Varför skulle kön vara ett så konstigt begrepp? Jag förstår faktiskt inte argumentationen. Vi skulle egentligen ha haft två reservationer till, nämligen om motionsförslag som syftar till att utveckla det som i omvärlden brukar kallas något i stil med socialt företagande. Det har vi miljöpartister motionerat om. Vi tycker att det är ett område där det behövs en utveckling. Jag hoppas att ni som representerar regeringen ändå tar till er de idéer som finns i dessa motioner. Med den politik som förs hamnar fler och fler människor utanför . Om man inte utvecklar de sociala företagen tror jag att det är risk för att många fler hamnar i ekonomiska problem och får det svårt. (Applåder) I detta anförande instämde Amineh Kakabaveh (V). 127 (FP): Intresset för associationsrätt är väl inte överdrivet stort bland riksdagsledamöterna, i varje fall inte den här hösten, för antalet motioner var inte särskilt många och punkterna i vårt betänkande inskränker sig till sju. Börjar man sedan titta på vad som skiljer partierna åt ser man att det är i huvudsak en fråga. Det finns dock en reservation även beträffande franchising, och den skulle jag vilja kommentera med att det där enligt de uppgifter som kommer mig till handa inom näringslivet inte finns något behov av att göra det som föreslås i reservationen. Det är i varje fall inget prioriterat att se över den lagstiftningen. I huvudsak fungerar den väldigt bra. Det ser vi också på en väldig massa företag som arbetar med franchisingsystemet mycket framgångsrika företag till och med. Den fråga som har debatterats mest av föregående talare är den om könsfördelningen i bolagsstyrelser, och då tänker vi alla naturligtvis på de börsnoterade bolagens styrelser. Låt mig gärna ge oppositionen rätt på ett vis: Vi är nämligen inte heller nöjda med den situation som råder . Det är dåligt arbete inom valberedningarna i en del börsnoterade bolag. Det känns som att det är väldigt mycket vänskap som spelar in när det gäller att utse nya styrelseledamöter. Jag tror för min del inte att det har särskilt mycket med könet att göra utan snarare med de relationer som har byggts upp inom näringslivet . När det gäller kvinnors representation i bolagsstyrelser och som vd i större bolag är det enligt mitt sätt att se en fråga som kommer att ta tid. Det har vi sett . Det kommer att fortsätta att ta tid. Men det kommer allt fler kvinnor fram på framträdande platser som går. Det ser vi på många olika håll. Man kan inte ta en person utan en gedigen erfarenhet och sätta in i styrelsen i ett börsbolag. Det krävs en hel del kunskaper och erfarenheter. Det är helt enkelt en fråga om tid. Men vi behöver också som politiker bilda opinion för att försöka förbättra situationen. Vi i är helt överens i Alliansen om att det inte är en lagstiftningsfråga det handlar om. Man löser inte problematiken genom att lagstifta om kvotering. Jag tror för min del inte heller att det är så bra exempel som har framförts här med . Det finns bolag som drar sig ur börsen helt enkelt inför den situationen. Det är opinionsbildning som vi ska hålla på med för att rätta till detta. Det ska vi som vill ha jämställdhet mellan könen försöka få fram även i våra stora börsbolag. Jag stannar vid detta och yrkar bifall till förslagen i betänkandet och avslag på reservationerna. I detta anförande instämde (C). 128 (S) replik: har vi lyssnat till alliansföreträdare som talat bland annat om att det är viktigt att våga ta steget till företagande. För att våga det tror jag att det behövs inte bara regelförenklingar utan även förebilder. Fler kvinnor i bolagsstyrelserna skulle kunna vara just en sådan inspirationskälla. Låt mig också understryka att Socialdemokraternas förslag handlar om av det ena könet och inte om specifikt kvinnor. Just nu råkar det råda en faslig brist på kvinnor i bolagsstyrelserna. Det har förts ett resonemang om att det inte behövs lagstiftning och att politiken inte ska vara inne och styra. Man kan fråga sig: Skulle vi ens en gång ha haft kvinnlig rösträtt med det resonemanget? För det krävdes det hårt arbete, många års debatt och en vilja till förändring. är inte nöjd med situationen som den är. Men den enda åtgärd som man anser behövs är opinionsbildning. Opinionsbildningstakten är väldigt långsam. Med , det vill säga , kommer det att ta väldigt . Jag tycker inte att det är acceptabelt. 129 (FP) replik: När man tillhör det liberala partiet i är man väldigt stolt att tala om kvinnlig rösträtt och den verksamhet som mina företrädare en gång gjorde. Men jag har väldigt svårt att se likheterna mellan kvinnlig rösträtt och kvinnor i börsbolagens styrelser. Om kvinnor hade tillräckligt med aktier skulle man möjligen kunna rösta fram sig själva. Det finns faktiskt den möjligheten. Kontentan är att vi inte tycker att de som driver och äger företag ska vara bundna av lagregler när det gäller könskvoteringen. Det viktiga vid utseende av styrelseledamöter är och förblir kompetens. Där är jag övertygad om att den kompetensen finns hos många kvinnor. Den kommer att finnas hos än fler kvinnor allteftersom tiden går. Men vi säger definitiv nej till lagstiftning om detta. 130 (S) replik: Den likhet man kan se är att det fanns en politisk vilja att se till att även kvinnor fick rösträtt. Här handlar det om att se till att det finns en politisk vilja och att man ser till att med politiska styrmedel komma fram så att kvinnor får plats i bolagsstyrelserna. Det är bra för näringslivets utveckling. Det finns goda erfarenheter runt om i världen. , grannlandet, är ett bra exempel. Sedan har vi också som redan nu ligger i framkant och har hårdare krav på lagstiftning. Hur kan det komma sig att ska stillasittande se på medan andra länder går om oss? Åtminstone vi som socialdemokrater tror att kvinnor har kompetens och många bra erfarenheter att tillföra. 131 (FP) replik: Vi är uppenbarligen överens om målsättningen med fler kvinnor i börsbolagens styrelser men oense om hur vi ska komma dit. Att alliansregeringen och allianspartierna i har detta intresse visar vi väl klart. Det har inte minst näringsminister visat genom initiativet till det så kallade . Där har hon tagit fram och uppmuntrat ett antal kvinnor att ta på sig ledande roller inom näringslivet. Opinionsbildningen finns, och vi har samma målsättning. Men vi säger nej till detta med lagstiftning. 132 (C): Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och därmed också avslag på reservationerna från Socialdemokraterna, och också . Frågan gäller här huruvida man åstadkommer ökad jämställdhet mellan kvinnor och män med hjälp av en särskild lag om kvotering. Jag tycker att det är bättre att man frågar sig: Vilka mekanismer är det som främjar eller motverkar jämställdheten i samhället? Vad betyder lika fri- och rättigheter? Vad betyder lika lön, möjlighet att få arbeta heltid, frihet från diskriminering och förtryck, delat ansvar för hem och familj och möjligheten att skaffa sig egna erfarenheter och få de färdigheter som krävs för att ta olika uppdrag? har kommit längre än de flesta länder i på jämställdhetens område. Det vågar jag påstå, även om det kan vara att slå sig för bröstet lite grann. Det är intressant att följa utvecklingen inom EU. Men det skulle kännas bakvänt om ensidigt skulle införa kvotering . Jag tror snarare att det skulle få en kosmetisk effekt som döljer de underliggande svårigheterna för jämställdheten. drivs vart fjärde företag i av en kvinna. Kvinnor står för av nyföretagandet. Siffrorna visar att det finns en stor potential för kvinnors företagande. visar det också att andelen kvinnliga företagare ökar snabbt. Regeringen vill fortsätta att förbättra kvinnors möjligheter att starta, utveckla och driva företag. De statliga företagen har tagit ledningen i detta. Andelen kvinnor i de statliga bolagen har ökat som en följd av de åtgärder som den sittande regeringen har genomfört under förra mandatperioden. Där kan vi se de goda exemplen och förebilderna. Socialdemokraterna, och också verkar vara överens om att vilja införa kvotering i bolagsstyrelser. Vi är också överens om att de vill motarbeta allt som vi har genomfört som syftar till att stärka kvinnors möjlighet att starta och driva företag. I stället vill de låsa in kvinnor i den offentliga sektorn genom att förbjuda vårdföretagande och motarbeta valfrihet och genom att säga nej till LOV och . Vård- och omsorgssektorn har fortfarande en låg andel företagare. Men av dem som är företagare där är de flesta kvinnor. Socialdemokratiskt styrda kommuner har varit ganska nitiska med att hindra sådana företag från att etablera sig. Genom ökad valfrihet vill vi i skapa ett mer jämställt samhälle. Valfriheten ger förutsättningar för företagande inom en sektor som yrkesmässigt domineras av kvinnor. På så sätt kommer andelen företagarkvinnor att fortsätta att öka i , och som följd av det får vi in fler kvinnor i bolagens styrelser. Det framgår också, som nämnde, att vi har ett mentorsprogram ett styrelseprogram som heter Styrelsekraft. Det har med framgång bidragit till att 200 vd:ar eller företagare har fått möjlighet att utveckla sin kompetens. Det saknas varken kompetens eller ambitioner för kvinnor att arbeta i styrelser. Jag håller med om att besluten i ett bolags styrelse blir bättre när fler kompetenser och fler erfarenheter finns representerade runt bordet. Insikten hos valberedningarna om att det är en framgångsfaktor att rekrytera en styrelse som består av personer med olika etnicitet, olika kön, olika bakgrund och olika erfarenheter borde vara självklar. Men ytterst är det ägarna som har rätt att bestämma vilka som ska sitta i styrelsen och fatta dåliga beslut. Därför, herr talman, yrkar jag avslag på reservation 1 som jag understryker att vill verka för fler kvinnor i börsbolagens styrelser, på anställningar i traditionellt mansdominerade yrken, för lika lön för lika arbete, för fler kvinnor som företagare och företagsledare och för en ökad jämställdhet på alla nivåer i samhället. Slutligen, herr talman, vill jag tala något lite om ekonomiska föreningar, aktiebolag och sociala företag. Motionärerna från välkomnar översynen av lagen om ekonomiska föreningar. Det gör även jag. Men jag konstaterar att Socialdemokraterna, och med stöd av har samlat ihop en majoritet som ser till att avlöva de resurser som behövs för att göra de utredningar och ta fram de förslag som vi är överens om att vilja genomföra. Jag kan bara beklaga detta och instämma i att det behövs en enklare lag om ekonomiska föreningar och att det behövs en ny aktiebolagslag. Det är min förhoppning att nu prioriterar detta, som jag har respekt för att deras arbetsbörda är stor i förhållande till de personella resurserna. Enklare regler är också det som skapar möjligheter för det som här kallas för socialt företagande. Här handlar det nog också om att sprida kunskap. I , som jag kommer ifrån, har vi en sådan verksamhet Klovstens hunddagis i medan det i finns kanske 100 olika typer av verksamheter av olika storlek och omfattning som kan definieras som sociala företag. Det viktigaste kanske inte är associationsformen och definitionen av sociala företag, utan att det finns ett sätt att skapa möjligheter för människor att via företagande ta sig in på arbetsmarknaden, att förverkliga drömmen om ett arbete, att kunna tjäna pengar och att kunna bidra till samhället utifrån sina egna förutsättningar. I detta anförande instämde (FP). 133 (SD): Jag kommer i mitt korta anförande att fokusera på samma fråga som ni andra har gjort, nämligen punkt 1 om könsfördelning i bolagsstyrelser med mera. Förslaget om bolagsstyrelser var uppe redan förra mandatperioden. Flera instanser avstyrkte då förslaget och menade att det innebar ett ingrepp i de grundläggande rättigheterna för ägarna av bolaget att själva tillsätta sin styrelse. Jag menar att förslaget till kvotering av bolagsstyrelser är ett oroväckande steg mot detaljreglering av civilsamhället från politikens sida. Vår roll som politiker är att stödja och inte att detaljstyra. Vi har ett ansvar för vår politik, och vi ska naturligtvis också ta detta ansvar. Men när politiken börjar handla om att fatta beslut åt människor menar jag att vi överträder gränsen till skapandet av en totalitär stat. Jämställdhetsområdet är ett område som jag menar är viktigt och som vi bör jobba med. Så missuppfatta mig inte! Men jag menar också att jämställdhetsområdet har blivit ett område som alltmer börjar innefatta diskriminering och som skapar en statlig kontrollapparat för att nå jämställdhet. Kvotering innebär för mig i mångt och mycket även diskriminering. Jämställdhetsfeminismen är en fråga om makt, målad i jämlikhetens färg men avsedd att etablera en totalitär kontrollapparat. För oss sverigedemokrater handlar det om att skapa ett samhälle där alla har rätt att forma sitt eget liv och förverkliga sina inneboende möjligheter. Jämställdhet handlar för oss inte om att bolagsstyrelserna ska innehålla lika många män som kvinnor. Så kan vi inte mäta jämställdhet, och så bör vi inte heller mäta den. Jag menar att jämställdhet inte heller kan mätas i procentsatser utan endast i värderingar. För mig handlar det om att det är upp till varje bolagsstämma att själv välja vilka som ska sitta i styrelsen och vilka som ska företräda dem. Personlig lämplighet baserad på erfarenhet och kunskap ska styra, och inte statliga regelverk. Vi vill inte riskera att hamna i ett system där vissa är valda på grund av sin betydelse för bolaget medan andra är valda på grund av sin könstillhörighet. Om man tror på människan och möjligheten att göra kloka val väljer man bort statliga kontrollapparater och system som låser in människor i stället för att göra dem till fria individer. Då röstar man också nej till de motionsförslag om kvotering till bolagsstyrelser som föreligger, och följer utskottets förslag. Med detta, herr talman, tror jag att det har blivit uppenbart att jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 134 (KD): Associationsrätten är, som påpekade, inte något ämne som är väl debatterat. Däremot är associationsrätten en synnerligen viktig del av det privata samhället hur vi organiserar oss och hur vi människor samarbetar. Det gäller alltifrån att starta daghem för barn i kvarteret och att göra gemensamma inköp till att hjälpa andra människor att bygga en bilfabrik. De olika associationsrättsliga formerna har olika syften, och politiken ska ge ett ramverk för dem. Det finns ett antal viktiga principer lite grann beroende på vilken typ av associationsrätt man väljer. Äganderätten är en väsentlig bit. Vi har en transparens. Vi har statens insyn i vissa bitar. Det är också fråga om risktagande och så vidare. Dessa bitar är viktiga. Det är beklagligt att oppositionen inte har mer att komma med här. Vi har mycket bra förslag om detta. Den bit som har debatterats här och som också jag skulle vilja lyfta fram är kvoteringen i bolagsstyrelserna. Det blir lätt en teknisk diskussion. Vi har inte hört så mycket om det moraliska i att låta staten ingripa i äganderätten. Med den kraft som vi politiker har borde vi egentligen se till att vi får en bättre könsfördelning i de statliga styrelserna och bolagen. Äganderätten urgröps om den privata ägaren inte får bestämma vem som ska sitta i bolagets styrelse. Den oundvikliga följden av oppositionens förslag om tvingande könskvotering till bolagsstyrelser blir dessutom att kvinnor inte kan vara säkra på att de rekryteras på grund av sin kompetens. Vi är ett kunskapssamhälle. Därför är det kompetensen som är det viktiga. Det blir inte någon vinst för kvinnorna. Man vet inte vad denna osäkerhet kan ge. Givetvis kan man inte bortse från att denna snedrekrytering finns. Det är vi politiker som ska jobba på att få en jämställdhet i både statliga och kommunala bolag där vi vet att vi har möjlighet att påverka. Här kan vi vara föredömen. Det behövs uppmuntrande utbildning och kompetensprojekt, som vi vet förekommer. Det handlar om styrelseskolor och om den svenska koden för bolagsstyrelser i stora bolag, där man ska ha en jämn könsfördelning. satsar man också över 100 miljoner på kvinnligt företagande. Det som föreslås från oppositionens sida är en stor inskränkning i äganderätten där de enskilda näringsidkarna har att förvalta och ta ansvar för sin egendom. kan det vara ett problem för de fackliga representanterna, där kompetensen också är avgörande. Med dessa ord yrkar jag avslag på reservationerna och bifall till utskottets förslag i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 16 § Naturresursfrågor och vattenrätt Föredrogs civilutskottets betänkande 2010/11:CU17 Naturresursfrågor och vattenrätt. 135 (MP): betänkande 17 om naturresursfrågor och vattenrätt tar upp många frågor som ligger varmt om hjärtat. har ett flertal gånger i form av motioner lyft upp frågan om betydelsen av strömmande vatten och fria vandringsvägar för fisk. Inte minst min före detta kollega har flitigt drivit dessa frågor . Tyvärr har våra förslag inte fallit i god jord hos de regeringar som har styrt landet under dessa år. När det nu är ledamöter från de två största partierna som föreslår åtgärder är vi naturligtvis inte sena att ställa oss bakom deras motioner. För oss miljöpartister är det inget problem att förslagen kommer från andra. Vi är prestigelösa när det gäller sådant. Vi ser till innehållet och inte till avsändarna. fick senast ihop en majoritet för att utreda och utveckla regelverken för vandringsfiskarnas villkor, men det är tyvärr inte så mycket som har hänt som har gått. Att de nuvarande regeringspartierna ställde sig bakom tillkännagivandet tycks inte ha underlättat verkställigheten. Man kan ju undra varför. Det var inte heller så självklart att regeringspartierna skulle stå kvar vid sitt tidigare ställningstagande och ställa sig bakom förslagen den här gången, men det tycker jag att man kan ha viss förståelse för. Bland annat kan de politiska ambitionerna förändras, men framför allt är det skillnad på att sitta i regeringsställning och att vara i opposition. Det kan vara en självklar förklaring. Vi är naturligtvis nöjda med att vi har fått ett enigt utskott att ställa sig bakom tillkännagivandet och att regeringen ska redovisa vad som har skett och hur man avser att gå vidare med att underlätta för vandringsfisken att ta sig förbi dammar och kraftverk i våra vattendrag. Det är bra. Den andra stora frågan i betänkandet, där vi tyvärr inte har fått samma förståelse från regeringssidan, gäller jordbruksmarkernas betydelse för vår framtida försörjning. De totala arealerna på jorden för livsmedelsproduktion sjunker drastiskt. Det handlar om de allra bördigaste deltaområdena i världen som sakta försaltas på grund av inträngande havsvatten i takt med att haven sakta stiger. Jag har själv besökt sådana områden och sett effekterna för produktionen. Det handlar även om matjord som förs ut i haven på grund av starkare stormar och kraftigare regn. Vattnet sköljer ut matjorden i haven och vindarna blåser sönder uttorkade jordar så att stora moln av partiklar förs ut över haven. I är vi än så länge tämligen förskonade från de här formerna av förlust av jordbruksmark, men det gör inte att våra jordbruksarealer skulle vara mindre värda snarare tvärtom. I är det i första hand på grund av exploatering som vi förlorar värdefull jordbruksmark. Även hos oss är det först och främst de allra mest värdefulla markerna som går förlorade. Våra städer har till stor del vuxit fram i de allra bästa jordbrukslandskapen eftersom det har varit och så är det fortfarande en fördel att bo nära produktionsresurserna. Tyvärr tenderar våra svenska städer att alltmer likna amerikanska samhällen där stora externhandelsområden växer och villaområden rullar ut från städerna och tar mycket jordbruksmark i anspråk. Det sätt på vilket våra städer växer enligt min uppfattning oplanerat skapar ett stort behov av transportutrymme, det vill säga ett ökat bilberoende och bilberoendets stora behov av ytor för vägar och för parkering på stormarknaden, på arbetsplatsen, i bostadsområden och så vidare. Jordbruksmarken är en av våra värdefullaste resurser. Det kanske inte alla tänker på. Vi pratar ofta om gruvindustrin, mineraler och skogar som råvaror för produktion och exportintäkter. Visst är de värdefulla. Det är ingen som ifrågasätter det. Men i takt med att vi blir fler och fler människor på jorden blir tillgången till mat och vatten alltmer avgörande. Då är jordbruksmarken viktig. har ni hört förut. Peak Phosphorus känner ni till det? Sedan har vi det som diskuterades innan det var vår tur i det här utskottet, nämligen det förändrade klimatet. Man behöver egentligen inte säga mer. En kubikmeter råolja och tusen kubikmeter vatten blir ett ton brödsäd . Så ser det ut. Den svenska åkermarkens fosforinnehåll har minskat med två tredjedelar bara på grund av stigande fosforpriser. Om räknar man med att produktionen av fosfor kan tillfredsställa efterfrågan. Stigande matpriser ligger bakom omfattande protester runt om i hela världen. Det är inte bara i och i som vi har sett det utan det är i många andra länder. Även i och i sker stora protester mot stigande matpriser. Vi ska komma ihåg att av världshavens alla fiskbestånd är så hårt utfiskade att det är osäkert om de kan återhämta sig. Hur ska vi få fram föda till den växande världsbefolkningen ? Det är sådant som vi borde tänka på när vi förstör våra åkermarker. Om framtida generationer kunde vara med och bjuda vid markförsäljningar skulle priserna bli mångdubbelt högre än . Ändå har de stigit. De är bland de bästa investeringarna. Jag har sett siffror på prisstegringar på i . Holländare flyttar till eftersom de har insett vad som händer när de riskerar att förlora mark. Visst är det riktigt som det står i betänkandet att regeringen har tillsatt en utredning . I den utredningen har man konstaterat att man inte ser några tillräckliga motiv för att klassa våra värdefullaste åkerarealer som riksintressen på det sätt vi skulle vilja. Utredningen vill i stället lägga över ansvaret på kommunerna att tillämpa hushållningsprincipen och försiktighetsprincipen på ett skarpare sätt vid planering. Man till och med konstaterar i utredningen att man uppfattar det som tveksamt om kommunerna klarar av att leva upp till den nivå av skydd som vore önskvärd. Man föreslår att det ska ske en utvärdering. Jag tycker att vi har stöd där. Vi menar att våra jordbruksmarker är alldeles för värdefulla för att vi bara ska fortsätta att se på hur man asfalterar hektar efter hektar. Det är av våra allra bästa åkermarker som exploateras per årtionde för våra städers expansion. Hur ska det sluta? borde genom att bifalla reservationen i betänkandet ge regeringen en tydlig signal om att anser att det är en högt prioriterad fråga att ge våra värdefullaste åkermarker det skydd från exploatering som en klassning som ett riksintresse skulle innebära. I betänkandet behandlas även ett par motioner om stranderosion. Det är ett område som jag personligen tycker är viktigt. Jag beklagar att vi från sida inte har tagit fram något program med förslag som kan användas som underlag för att väcka motioner på området. De motioner som behandlas i betänkandet är lite för smala. De tar upp bara en del av problemet. Det handlar om mycket mer än stränderna. Vi har sett hur klimatförändringarna har inneburit erosion i många dalgångar inne i landet. Stora områden har spolats sönder och väldiga skogsbestånd har förstörts. Frågan är större än vad som tas upp i motionerna. Det här handlar också om många andra saker, om fallrättigheter, dammsäkerhet, vattenföring och elproduktion. Det finns många problem. Jag vill avsluta med att få fört till protokollet att vi i är väl medvetna om problemen som tas upp i motionerna. Jag är övertygad om att vi kommer att komma tillbaka i dessa frågor på något sätt för att diskutera dem i kammaren.