prot · GY09100 · 2011-05-11 00:00:00 — Kvinnans rätt till sin egen kropp är grundläggande, och den ska givetvis i alla lägen försvaras. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på motionerna. 48 HANS (V) replik: Jag var tvungen att ta replik. är vi två talare i debatten som har starkt fokus på de omfattande och grova brotten mot de mänskliga rättigheterna i . Den som har följt debatten kan notera att jag och på flera punkter har varit eniga om den kritiken. Men handlar riksdagsarbetet inte bara om vad man säger i talarstolen. Det handlar också om vad man skriver i en text som man ställer sig bakom. Jag noterar skillnaden mellan mig och . har lämnat ett särskilt yttrande där vi utförligt beskrivit brotten mot de mänskliga rättigheterna i och den negativa utvecklingen när det gäller demokrati och inte minst kurdernas rättigheter i landet. Men när jag ser på avtryck i detta betänkande noterar jag bara att utskottet och det inkluderar konstaterar att står inför stora utmaningar. Det går inte att bara stå i talarstolen och hålla högstämda tal. Det måste också någonstans synas i texten. Står bakom betänkandet, eller har något annat särskilt yttrande i fickan som ska presenteras? 49 (FP) replik: Precis som jag nämnde i mitt anförande står vi förstås bakom detta betänkande. På olika sätt engageras många ledamöter här i riksdag och många partier för att stärka de demokratiska rättigheterna i . Jag har i en mängd olika sammanhang arbetat för detta och poängterat och tydliggjort det på olika sätt. Även inom ramen för allianssamarbetet arbetar vi förstås från sida för att våra viktiga profilfrågor ska föras fram i samarbetet, precis som andra partier arbetar med sina ingångsvärden. Det viktiga är nu att riksdag i det betänkande vi antar ger en tydlig signal till regeringen. Det gör vi i betänkandet, och det gör vi även i de anföranden som vi har hållit här. Jag förstår inte riktigt kritiken från . 50 HANS (V) replik: Det är mycket möjligt att arbetar hårt med dessa frågor. Vi hör den högstämda retoriken gång på gång i debatt efter debatt. Däremot är det sällan vi ser retoriken omsättas i skrivningar i betänkanden eller i regeringens positioner. Jag undrar vilket avtryck är när det gäller detta. Jag konstaterar fortfarande att trots retorik under åtskilliga minuter står det i betänkandet att står inför stora utmaningar. Det är en lite annan bild än den vi fick från anförande i talarstolen. Att skriva om stora utmaningar är att blunda för de grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna som begås i . Ingenstans här ser jag några krav från de borgerliga partierna inklusive på att man ska ändra vallagstiftningen. Jag ser inte heller någon kritik mot brott mot de mänskliga rättigheterna. Vi hör retoriken, men vilket är avtryck i den borgerliga utrikespolitiken gentemot ? 51 (FP) replik: Jag noterar att inte bara undviker att anstränga sig att läsa mellan raderna. Han läser inte alls. Så här står det: Utskottet konstaterar att står inför stora utmaningar. I resolution av rörande lagstiftning för politiska partier slås det fast att är av uppfattningen att föreskrifterna i paragraf 68 och 69 i (den turkiska) konstitutionen och relevanta föreskrifter i lagen om politiska partier tillsammans formar ett system som i sin helhet är oförenligt med paragraf 11 i . Efter denna resolution har ett parti med representation i parlamentet stängts ned, vilket också noteras i särskilda yttrande. Inför valet har flera kandidater förbjudits att kandidera, vilket upprepar i sitt särskilda yttrande. Utskottet anser att det är av stor vikt att i aktivt driver frågan att ska genomföra reformer i linje med om de mänskliga rättigheterna. Detta är mycket tydligt. Det klargör i huvudsak de saker som för fram i sitt särskilda yttrande. Vi betonar att det är viktigt att aktivt driver att måste förändra sin lagstiftning gällande politiska partier och genomföra reformer som ligger i linje med om de mänskliga rättigheterna. Man sade förut att var något man skulle läsa mellan raderna. Men det är bättre att man i varje fall läser den än att inte läsa alls. 52 (C): Det är 47 medlemsländer. Hävdar någon att det inte är en paneuropeisk organisation, så fundera en gång till. Det är den enda paneuropeiska organisationen vi har. Den har ett expertorienterat arbete baserat på våra europeiska värderingar om mänskliga rättigheter och demokrati. Den enda organisation som har ett exekutivt mandat och verktyg att övervaka efterlevnaden av de bindande åtaganden som görs är och . Det har talats rätt mycket om den parlamentariska församlingen. Den har en granskande och rådgivande funktion. Den parlamentariska församlingen är ett rådgivande organ och ska ge råd till ministerkommittén. Det är där som beslut fattas i enhällighet. Det finns skäl att påminna om vårt uppdrag som parlamentariker att granska och ge råd till regeringen. Det betänkande som vi behandlar och den debatt som har varit tidigare skulle möjligen kunna förleda någon att tro att vi just nu har en debatt om den parlamentariska delegationens arbete, men ytterst är detta inte fallet. Den debatten hade vi för här i kammaren, och det var en viktig grund. behandlar vi regeringens skrivelse. Vi hörde från Socialdemokraterna kräva att den skulle lämnas och komma till kammaren klockan x. Men vi måste verkligen fokusera på skrivelsen och titta vad som står, annars är det inte mycket värt med en sådan skrivelse. Det finns skäl att uppmärksamma vikten av att värna och stärka från svensk sida och den sida. Det är en utmaning för regeringen och de andra Europarådsländerna att klara detta och hävda det unika som utgör på vår kontinent. Det är 47 jämställda länder som om vi ska lyckas reformera och reformera kärnområden måste bli överens. Det gäller också om vi ska lyckas med att få en gemensam yta på vår kontinent för mänskliga rättigheter och demokrati. Jag talar naturligtvis EU:s anslutning till . Det är tydligt uttalat i Lissabonfördraget att ett av de viktiga uppdragen är att EU ska ansluta till den. Det är inte en helt enkel resa för vare sig EU-länderna eller att klara den uppgiften. Det handlar om att hitta fram på jämställd fot för att fatta beslut. Det är en lång rad frågor som måste lösas innan vi är klara. Det står i betänkandet tidsangivelser för när detta ska ha lyckats. Jag vågar inte lägga fingrarna på och säga: Så blir det. Mycket talar för att vi får se tiden an innan EU har anslutits till . Vägen är utstakad, och den är viktig. Den lägger grunden för anslutning till andra konventioner. Jag hoppas att vi kan få en anslutning till av EU som öppnar dörren för att ansluta till andra protokoll. Det gäller inte minst protokollet om dödsstraff, som också är viktigt. Dödsstraff ska vara förbjudet även i krigstid eller i tider av fara för krig. Det är ett viktigt protokoll för att hävda en av de grundbultar som finns i arbete. Anslutningen till är en speciell resa. Den skulle man kunna tala mycket om. Den lägger grunden för fortsatt arbete för anslutning till en rad av de andra konventioner som tas upp i reservationer från några här i kammaren . Grunden läggs först när är där. Det är också viktigt att för regeringen markera vikten av att inte dubbelarbeta. Det handlar om att stärka domstolen och få den att fungera. Den markering som utskottet gör när det gäller frågan om avgift till domstolen är att inte filtrering till domstolen ska handla om avgifter är en viktig markering för regeringen. har MR-kommissarien berörts. Det är ett av de instrument som har. Det har en väldigt stor funktion för att lyckas dyrka upp och ha påverkan även i de mest svåra miljöer. Det gäller till exempel , och där MR-kommissarien har spelat en roll. En annan av de funktioner som lyfts fram i skrivelsen är Venedigkonventionen. Den har en alltför okänd funktion bland våra medlemsstater. är medlem i Venedigkonventionen. Den har en viktig normbildande roll. Som så mycket annat när det gäller handlar det om policy och normer för vår kontinent. Venedigkonventionen har betydelse för stater som inte har lång erfarenhet av demokratiskt styre för att utveckla konstitutioner. Vi talar om och en rad andra länder som till exempel som har nämnts tidigare. Venedigkonventionen har betydelse som en normgivare för en god ordning för ett samhällsbygge. Jag hoppas att vi från svensk sida ska vara med och att regeringen verkar för att den får en större roll också i vårt grannskap och närområde. Det gäller inte minst som alltmer står på agendan för . Det finns skäl att lyfta fram den inställning som regeringen ger uttryck för i skrivelsen. Man vill förbättra samarbetet både med parlamentarikerförsamlingen och med kongressen, det vill säga den funktion som jobbar med lokala och regionala organ. Det är viktigt att vi får den signalen och att regeringen har det intresset att samverka och driver den frågan i ministerkommittén. Det finns också skäl att understryka den betydelse som hållning i ministerkommittén har haft för att behålla frågan om kriget mellan och på agendan. Det finns många därute som har ett intresse att gräva en djup grop och där begrava den frågan. Från svensk sida har regeringen agerat för att hävda frågorna så att de inte ska glömmas bort. Det är viktigt. Det var ett krig mellan två medlemsstater i , och det är en viktig fråga för att vara med och lösa. Sedan vill jag lyfta fram några saker som har berörts här tidigare. Det gäller barns rättigheter och konventioner mot slavhandel, om man får uttrycka sig så, alltså människohandel och våld mot kvinnor men också det som antogs som skrivelsen omfattar, nämligen den rekommendation gällande hbt som i kunde landa i ett beslut, där man bekräftade hbt-personers rättigheter. Det har varit och är ett väldigt viktigt ställningstagande som förtjänar att uppmärksammas när man granskar vad som gjorts. Inte minst har och i ministerkommittén arbetat intensivt för att få detta genombrott. Vidare måste vi naturligtvis lyfta upp det vi ser på vår kontinent och i medlemsstater: den växande rasismen och den växande intoleransen som hotar mänskliga rättigheter och demokrati. Här har en viktig roll. Det gäller att hävda nationella minoriteters rätt, inte minst romernas rätt. De har ju varit hårt ansatta . Avslutningsvis har jag bara en kommentar när det gäller reservationen om . Jag läste Socialdemokraternas och reservation om . Där uppskattar man regeringens arbete. Men man avslutar med att säga att bör därför, exempelvis i EU-samarbetet, driva på än mer för ett ökat stöd till den demokratiska oppositionen i . Det hade vi kunnat ställa upp på om vi hade behandlat en skrivelse som gällde EU-samarbetet. Men gäller det , och därför är jag glad att vi i grunden har en samsyn när det gäller det kraftfulla agerandet från och sida i ministerkommittén när det gäller just att hävda demokrati och mänskliga rättigheter i skulle man kunna säga mycket om, men jag ska ägna mig åt valövervakning där. Därför avvaktar jag just , även om jag kan instämma i mycket av vad som sagts. 53 (KD): bildades som är en internationell organisation med säte i i . finns det 47 medlemsländer i . har varit medlem ända sedan starten. är en huvudaktör när det gäller att skapa en gemensam värdegrund kring krav på mänskliga rättigheter och rättsstatens principer i hela . Genom att främja individens rättigheter bidrar organisationen till fred, stabilitet och säkerhet. Ett av organ är för mänskliga rättigheter, ofta kallad . uppgift är att pröva om medlemsländerna lever upp till sina förpliktelser enligt . Den så kallade bygger på ett antal principer som medlemsländerna i måste erkänna. Det handlar om ett demokratiskt samhällsskick, de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Man ska komma ihåg att är ett organ under och därför inte en av EU:s institutioner. EU har en egen domstol som kallas . Däremot har ikraftträdandet av protokoll 14, effektivisering av , inneburit en öppning för EU att ansluta sig till konventionen. ser detta som en seger för rättstrygghet, rättvisa och en möjlighet att skapa ett mer mänskligt . Precis som utskottet skriver i en kommentar till ärendet har det ett starkt symbolvärde att EU nu kan ansluta sig till . Som de mänskliga rättigheternas förespråkare får EU därigenom en större trovärdighet och tyngd som aktör i världen. En konsekvens av att EU ansluter sig blir också att kan granska och även fälla EU i fall där enskilda anser sig ha fått sina rättigheter kränkta och redan har passerat inhemska instanser. Det innebär också att underställer sig gällande fri- och rättigheter, precis som nationella domstolar gör . En svaghet med verksamhet måste också belysas. var antalet ärenden under behandling enorma 127 000. Det kan tolkas på flera sätt dels att det finns ett stort förtroende för , dels att medlemsländerna inte tillgodoser sina medborgares rättigheter på ett adekvat sätt, dels att domstolen är väldigt underdimensionerad. Vi kan också konstatera att andel är av ärendena, vilket innebär nästan 32 000 ärenden för ett enda land. ratificerade protokollet , och vi förväntar oss att de ska uppfylla sina åtaganden, inte bara på papperet. Församlingens granskningsutskott kommer att granska alla medlemsländer för att se hur de respekterar och uppfyller de åtaganden som gjorts i samband med att länderna anslutit sig till . gällande effektivisering av , även kallat protokoll 14, har inneburit såväl en ökning i antal ärenden som en ökning i antal länder som faktiskt underkastat sig den gemensamma jurisdiktionen. Det innebär att fler personer kan få sin sak prövad när det gäller det allmännas ansvar gentemot den enskilde, kopplat till de mänskliga rättigheterna. Här följer ett citat från EU-upplysningen på hemsida: Varje enskild person som bor eller vistas i någon av medlemsländer har rätt att klaga till och göra gällande att de tycker att deras fri- och rättigheter har kränkts enligt någon av bestämmelserna i eller tilläggsprotokollen. Det är alltså inte bara ett lands egna medborgare, utan alla som bor och vistas där, som är skyddade av . Detta är en trygghet, inte minst när det gäller minoriteter som ofta farit illa genom historien. Jag tänker på såväl romer som min egen folkgrupp, syrianer. Det är glädjande att det nu finns ett tydligt rättsskydd för den lilla människan. När det gäller frågan om det ökade antalet ärenden kan vi konstatera att det inte nödvändigtvis är fler kränkningar men däremot fler ljusskygga som kommit fram i ljuset. Därför har också antalet anmälningar ökat, som det ser ut. Som en konsekvens av att skrivit under står de numera för av ärendena i . Detta är en skrämmande statistik, men äntligen finns det någonstans för den lilla människan att vända sig för upprättelse och erkännande av sina rättmättiga, mänskliga rättigheter. Vad det får för praktiskt genomslag återstår att se. Det finns fler exempel som tyvärr behöver belysas. Den brutalitet och de övergrepp på den egna befolkningen som den sittande presidenten i utövar är allvarligt och är ett stort bakslag för frihet, demokrati och mänskliga rättigheter. Den vitryska regimens brutalitet, de ständiga hoten mot yttrandefriheten, våldet och fängslandet av journalister och demokratisträvare är oacceptabelt. Det är viktigt att , EU och FN kraftfullt fördömer regimens övergrepp på människor och lyfter upp rätten till frihet och demokrati. insatser och samarbetet med det civila samhället för att stärka utvecklingen och demokratiseringen är livsnödvändigt. Ett annat land som också är överrepresenterat när det gäller klagomål till är . Jag har personligen ett mycket starkt engagemang i frågan om minoriteters rättigheter och inte minst när det gäller hur har agerat gentemot den syrianska befolkningen i landet. Ett exempel är den pågående, orättfärdiga rättsprocessen mot det syrianska klostret , , i staden . Klostret är över . Staten gör anspråk på och försöker konfiskera en del av klostrets landområde. Den syrisk-ortodoxa kyrkan är väldigt orolig över anklagelserna från den turkiska staten. följer denna rättsprocess via vår ambassad i . EU har senast till den turkiska regeringen uttryckt sin oro över rättsprocesserna i fallet Mor . Det finns också många andra skrämmande exempel på inskränkningar av yttrandefriheten. Ett exempel är att ett tjugotal journalister fick se ett antal tidningar stoppas från publicering, och de anklagades för propagandabrott. Ett annat exempel är att politiker och politiska partier utestängs från att delta i valet till det turkiska parlamentet. Därför ser jag fram emot att de underkastar sig samma lagar som de europeiska länderna med flera och att de tar det på största allvar. Det finns tyvärr alltför mycket som pekar på motsatsen i och med att de inte tar ansvar för att verkställa de domar som kommit fram till. Att med nationella medel skydda medborgare mot inskränkningar, kränkningar och övergrepp är grundläggande i den nya konventionen. Avslutningsvis vill jag lyfta fram utskottets skrivelse gällande parlamentariska resolution som rör den grundläggande principen om rätten till samvetsfrihet. Vi kristdemokrater anser att inga beslut som fattas av politiker får inskränka någon mänsklig rättighet och inte heller samvetsfriheten. Det måste finnas respekt för sjukvårdspersonal så att ingen tvingas att delta vid ingrepp som strider mot det egna samvetet. Det är en självklar rättighet som är fastslagen både i artikel 9 och i FN:s artikel 18. Alla rättigheter måste viktas lika utan undantag, och den mänskliga rättigheten till samvetsfrihet är en del av förutsättningen för detta. Vi kristdemokrater kan inte kompromissa på denna punkt och ställer oss därför inte bakom utskottets skrivning när det gäller resolution om samvetsfrihet. Samvetsfriheten ger läkare och annan sjukvårdspersonal möjlighet att utifrån det egna samvetet göra en sund bedömning av om de ska genomföra olika medicinska ingrepp eller inte. Det baseras bland annat på läkaretiken, och den vill vi värna. Låt mig vara tydlig: Samvetsfriheten som mänsklig rättighet måste stå fast. Jag yrkar avslag på samtliga motioner. 54 (SD) replik: och säger här att de står upp för samvetsfriheten. Det gör mig glad, men jag undrar varför ni inte har reagerat mot det här tidigare, . Ni har inte sagt någonting i utskottet, och det har inte kommit in någon reservation. Det är lätt att säga det här , men jag hade velat se en reaktion tidigare. Jag skulle vilja fråga hur det kommer sig att ni inte har reagerat. 55 (KD) replik: Jag ska förtydliga det som står i principprogram. Det står: Likaså måste respekt finnas för sjukvårdspersonal så att ingen tvingas att delta vid ingrepp som strider mot det egna samvetet. När den här frågan kom upp på dagordningen i utskottet råkade jag personligen missa några rader i betänkandet som var nytillkomna under behandlingen av det här betänkandet. De raderna är också lite flummiga. Jag ska läsa upp dem: Utskottet förhåller sig kritiskt till innehållet i resolution (2010) och anser att delegationen bör verka för att åstadkomma en förändring av denna resolution. Det står inte åt vilket håll det ska vara. Men det står i principprogram att vi står bakom den här resolutionen. 56 (SD) replik: Jag tyckte inte att det var så otydligt, utan jag tyckte att det var väldigt tydligt i betänkandet att utskottet ställer sig kritiskt till innehållet i resolutionen. Det är beklagligt att , som suttit så i , inte reagerade när vi som är helt nya reagerade väldigt snabb över detta. Jag är ändå väldigt glad att ni här också står upp för samvetsfriheten gemensamt med oss. Jag tycker att det är en mycket viktig fråga. Då är min fråga: Är ni beredda att tycka att sakfrågan är viktigare än vem som har skrivit reservationen? finns det en reservation mot detta, och vi är eniga i sakfrågan. Jag kommer med spänning att följa hur röstar i den här frågan i kammaren. Min fråga till är: Är ni beredda att följa ert principprogram där ni står upp för samvetsfriheten och stödja reservation? 57 (KD) replik: Kronlid ska veta att och deras principprogram har funnits långt innan ni ens kom till på den politiska arenan. Den här frågan finns kvar, och vi respekterar den. Vi står bakom den, och den finns med i vårt principprogram. Det handlar om en grundläggande mänsklig rättighet för sjukvårdspersonal att fatta medicinska beslut utifrån sitt eget samvete. Vi får se utslaget i voteringen när det dyker upp . 58 HANS (V) replik: Det talas mycket i denna kammare om mänskliga rättigheter. Jag skulle rekommendera den som är intresserad av mänskliga rättigheter att läsa FN:s allmänna deklaration om mänskliga rättigheter. Jag skulle framför allt rekommendera att läsa denna deklaration. Visst har vi alla rätten att ha en åsikt. Vi har också rätt att uttrycka vår åsikt. Vi har rätt att organisera oss tillsammans med andra för politisk förändring och för en förändrad lagstiftning. Man har den grundläggande rättigheten att vara mot abort, att organisera ett parti som är mot abort och att stå i och kräva detta. Men ingenstans i FN:s deklaration står det att det är en mänsklig rättighet att vara verksam som gynekolog eller som barnmorska. Anser att det är en mänsklig rättighet att få verka som barnmorska? Däremot står det tydligt och klart i FN:s deklaration om mänskliga rättigheter att rätten till hälsa är en grundläggande mänsklig rättighet, och den omfattar både män och kvinnor. Rätten till abort är en hälsofråga. Kvinnor ska själva bestämma över sin kropp. De ska bestämma om de vill genomföra en graviditet eller inte. Vi ska vara tydliga med vad det handlar om. Samvetsvägran, som är det som och förespråkar, är i realiteten en inskränkning i aborträtten. Det är en inskränkning i kvinnors rätt till deras egen hälsa. Jag tog tidigare i talarstolen upp exemplet där man har möjlighet till samvetsvägran. vägrar av de italienska läkarna att genomföra aborter. Vi kan föreställa oss vad det skulle innebära för vårt land, ett vidsträckt land med långa geografiska avstånd. Vad händer när kvinnor som söker sig till ett sjukhus blir nekade, när vården hamnar allt längre ifrån? I realiteten innebär samvetsvägran en inskränkning i kvinnors rätt till abort, kvinnors rätt till hälsa. Det förespråkar är med andra ord att enskilda barnmorskor och gynekologer själva, på eget bevåg, ska kunna sätta sig över demokratiskt fattade beslut och inskränka kvinnors rätt till hälsa. Därför frågar jag : Är det verkligen så att det du kallar samvetsfrihet ska väga tyngre än kvinnors rätt till hälsa? 59 (KD) replik: blandar ihop abortfrågan med samvetsfrihetsfrågan. Vi tar ställning till samvetsfriheten, att den ska värnas. När det gäller frågan om abort står vi bakom svensk lag beträffande kvinnans rätt att bestämma över sin egen kropp. Dagens ämne handlar om samvetsfrihet en rättighet, , som är fastslagen av både och FN. vill gärna kalla det för samvetsvägran och sätta sig över människors integritet, samvetsfrihet och valfrihet. 60 HANS (V) replik: I grunden handlar detta om ifall vi ska tillåta välfärden att diskriminera eller ha en välfärd där alla får rätt till samma behandling oavsett vilket kön man har eller hur tjock plånbok man har. Detta innebär nämligen en diskriminering av kvinnor, . Det kan inte beskrivas som något annat. Man ger barnmorskor och gynekologer rätten att säga till en kvinna som uppsöker dem: Nej, jag kommer inte att ge dig den hälsovård som du enligt svensk lagstiftning har rätt till. Det är en direkt diskriminering av kvinnor. Därför måste jag ställa samma frågor till som jag ställde tidigare i debatten: På vilka andra områden inom svensk välfärd tycker att man ska få diskriminera? Ska en lärare ha rätt, med hänvisning till sitt samvete, att vägra undervisa en öppet homosexuell elev? Ska en polis ha rätt att säga att hans samvete förbjuder honom att ta emot en anmälan från en öppet troende ? Ska en domstol ha rätt att säga att de på grund av sitt samvete inte vill behandla mål som berör funktionsnedsatta?