prot · GZ0938 · 2011-11-29 00:00:00 — Jag är inte riktigt klar över vilka siffror arbetsmarknadsministern får från sin egen myndighet, men detta är i alla fall den officiella statistiken. Jag måste erkänna att jag blir lite provocerad av debatten när det gäller bidragslinjen, som man alltid försöker klistra på oss socialdemokrater, när faktum är att är det någon regering som har infört en bidragslinje för människor så är det den moderatledda regeringen. Vi har ju många, många fler människor som är beroende av försörjningsstödet ute i kommunerna. Vad är då ett försörjningsstöd? Ja, försörjningsstödet är åtminstone ingen omställningsförsäkring. Försörjningsstödet är väl det sista sociala trygghetsnät som människor har för sin försörjning. När du hamnar i försörjningsstödet ska du liksom göra dig av med allting i livet för att ha rätt till ett försörjningsstöd. Det är därför en ordentlig och verkningsfull a-kassa är en omställningsförsäkring. Det kan man i rimlighetens namn inte påstå att den är med alla de försämringar som den moderatledda regeringen började sin regeringsperiod med att införa. Listan på försämringar är så lång att den är svår att komma ihåg. Hur man kan få till att kalla det för reformer i en försäkring är för mig helt obegripligt när det innebär kraftiga försämringar för människor. Det är tur att vi har en debatt om a-kassan då och då så att människor förstår vad det handlar om. 73 (S): Inte heller jag hade tänkt ge mig in i debatten, men eftersom nämnde situationen för arbetslösa och socialbidragstagare i påminner jag om den rapport som vi tog del av i . Den visar att andelen fattiga har ökat i inklusive , att andelen fattiga arbetare har ökat i precis som i EU, att andelen socialbidragstagare har ökat i precis som i och att andelen utförsäkrade från arbetslöshetsförsäkringen har ökat i och EU. På min fråga i svarade ministern att det var viktigt att minska ojämlikheten. I nämner man trygghetssystem, och här talar man om en arbetslöshetsförsäkring. talar man om en bidragspolitik. Den arbetslöshetsersättning som flera miljoner som betalar till LO:s, TCO:s eller Sacos a-kassor kan få, är den att betrakta som ett bidrag eller en ersättning man har rätt att få från en försäkring? Andelen fattiga och utförsäkrade har ökat på grund av regeringens politik. Hur försöker man motverka det när vi ser att arbetslösheten ökar och allt fler inte omfattas av a-kassan? Allt fler ska gå på socialbidrag, som heter just bidrag. Arbetslöshetsförsäkring får man ju ersättning från. Jag påminner dessutom Finn om att de som har sjukersättning får en ersättning från en försäkring som de är försäkrade i. 74 Arbetsmarknadsminister (M): För kännedom, , som ändå har suttit i arbetsmarknadsutskottet: Vi, liksom den socialdemokratiska regeringen gjorde, använder SCB:s statistik. Den officiella arbetsmarknadsstatistiken kommer från SCB i form av arbetskraftsundersökningar. Det är dessa vi förhåller oss till, och det gjorde även ni. Det är alltså ingen förändring när det gäller det. Detta är viktigt att komma ihåg, för annars blir det en diskussion om statistiken. Den officiella siffran är och inget annat. tog upp frågan om socialbidrag. använder vi lite till mans felaktiga uttryck. Det finns inget som heter socialbidrag längre, det heter ekonomiskt försörjningsstöd. Rätt ska vara rätt. Låt oss gå tillbaka till frågorna. Jag delar inte bedömning att regeringens politik är ett misslyckande. Därför tänker vi inte heller ändra oss i den riktning som föreslår. Tvärtom har vår politik bitit. Vi har undvikit jobblös tillväxt. När det gäller statsministern har han rätt, och jag är stolt över att vi har en statsminister som har rätt i dessa frågor. Utanförskapet har minskat men inte tillräckligt fort och mycket. Regeringen sitter inte på alla nycklar för att bryta arbetslösheten. Vi är beroende av att våra exportföretag kan exportera, till exempel att det byggs bilar som någon vill köpa. Vår lilla öppna ekonomi är beroende av omvärlden. Vi har gjort vår hemläxa väl, men jag är inte nöjd förrän alla som kan arbeta har chansen att göra det. Jag tror att våra reformer sammantaget har bidragit till att vi har en arbetsmarknad som fungerar. Enligt vid IFAU har jämviktsarbetslösheten sänkts med mellan tack vare regeringens jobbskatteavdrag. bedömning är att det varaktigt har lett till 88 000 fler jobb. Jag kan fortsätta räkna upp och så vidare. Jag är såklart inte nöjd förrän vi har nått vårt mål, men vi är på god väg. Jag är dock oroad över vad som händer i och hur det kommer att påverka . Det är viktigt att vi har en ekonomi med en buffert så att vi kan satsa på ännu mer aktiv arbetsmarknadspolitik. Detta skiljer från andra länder i . Där har man kontantstöd som är betydligt lägre än i och ytterst lite aktiva åtgärder. 75 (S): Jag hade inte trott att arbetsmarknadsministern här i talarstol skulle erkänna att regeringens politik var ett misslyckande. Jag hade möjligen hoppats på att arbetsmarknadsministern skulle kunna svara på två enkla frågor. Arbetsmarknadsministern tar i sitt svar upp obligatoriet som en lösning på hur man skulle förbättra arbetslöshetsförsäkringen. Arbetsmarknadsministern tar också i sitt svar upp obligatoriet som ett led i att förbättra försörjningsmöjligheten för de arbetslösa. Men arbetsmarknadsministern vill inte förklara för mig eller för någon annan hur obligatoriet skulle kunna fungera för att stödja arbetslinjen det obligatorium som har kallat för en straffskatt på arbete. Arbetsmarknadsministern vill inte förklara hur obligatoriet skulle innebära en lättnad för de arbetslösa att försörja sig av det enkla skälet att det inte går, eftersom obligatoriet inte löser något av de problem som arbetsmarknadsministern i sitt svar säger att det ska lösa. Man kommer väl att använda denna fråga för att dölja sitt misslyckande tills förslaget läggs fram, och då kommer man att dumpa det i papperskorgen precis som man gjorde förra gången man utredde exakt samma fråga med exakt samma direktiv. Men eftersom arbetsmarknadsministern tog upp det som exempel på hur man skulle förbättra arbetslöshetsförsäkringen och försörjningen för de arbetslösa borde arbetsmarknadsministern ha kunnat svara på de enkla frågorna om hur detta skulle gå till och hur detta trolleritrick skulle ha fungerat. Arbetsmarknadsministern är dock ingen utan en vanlig arbetsmarknadsminister. Då är det bättre att komma med politik som fungerar och slippa ägna alla sina debattinlägg åt att undvika att svara på frågorna. 76 Arbetsmarknadsminister (M): Obligatoriefrågan är en komplex fråga. Just av det skälet sitter bland andra i den breda parlamentariska utredningen. Jag är övertygad om att han kommer att kunna bidra konstruktivt till kloka lösningar. Obligatoriet löser inte problemet med arbetslösheten, men fler kommer att omfattas av en allmän arbetslöshetsförsäkring om de uppfyller vissa arbetsvillkor. I har man haft ett obligatorium . Det är världens mest naturliga sak, tycker de som arbetar, och även socialdemokratiska regeringar, och det är inget man vill ändra på. Det är en komplex fråga, och därför har ni på er att lösa den. Jag hoppas att ni kommer till en klok och bred överenskommelse som kan gälla . Det är dock ingen enkel nöt att knäcka. Det behövs också ännu fler aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder för att lösa arbetslösheten, som att sänka trösklar och sådant. Jag tackar för en intressant debatt. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellationerna 2011/12:108, 122 och 123 om säkerställande av likvärdiga villkor på den svenska arbetsmarknaden 77 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat mig hur långt jag har sett till att arbetet har kommit i beredningen inom med att tillsätta en utredning med uppdrag att överväga vilka lagändringar som krävs för att värna den svenska modellen i ett internationellt perspektiv och därefter återkomma till med ett lagförslag. har vidare frågat mig om jag har sett till att direktiven utarbetats för den kommande utredningen och vilka överväganden det föreslås att utredningen ska ta ställning till enligt mitt initiativ. och har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att arbetskraftsinvandringen inte ska leda till dumpning av villkoren på den svenska arbetsmarknaden respektive för att uppfylla krav och säkerställa att människor från andra EU-länder inte utnyttjas eller tvingas jobba gratis i . har ställt sin fråga mot bakgrund av tillkännagivande om lex . Först vill jag säga att jag naturligtvis tar tillkännagivande om att tillsätta en utredning om lex på största allvar. Frågan om hur tillkännagivandet ska hanteras bereds i . Utstationering och lex handlar om mycket komplicerade frågor som behöver analyseras både ur ett nationellt perspektiv och ur ett EU-perspektiv. När det gäller villkoren för utländska arbetstagare i skiljer sig regelsystemen i vissa delar åt mellan arbetstagare som nyttjar sin fria rörlighet inom EU/EES och arbetstagare som kommer till från tredjeland. Gemensamt för alla som arbetar i är dock att ingen arbetstagare, utländsk eller inhemsk, får exploateras. Det är regeringens bestämda uppfattning att det ska vara rimliga och rättvisa villkor så att den som arbetar i ska kunna försörja sig och leva ett bra liv. Vi har ett regelverk på plats med både kontroller och påföljder. Är det fråga om människohandel för arbetskraftsexploatering eller annan brottslighet är det en fråga för rättsväsendet. Om det inte är fråga om ett brott utan om undermåliga arbetsvillkor ska det hanteras inom ramen för den svenska arbetsmarknadsmodellen. Den bygger på ansvarstagande parter som kommer överens om rimliga villkor och som vakar över villkorens efterlevnad. Tillsynen över efterlevnaden av arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningen utövas av . När det gäller ett eventuellt utnyttjande av människor för svartarbete och liknande finns det många andra aktörer som har ett ansvar inom sina respektive områden. Det är till exempel gränspolisen, , , och det är också vi konsumenter. Om en tjänst utförd i är väldigt billig bör man som konsument ställa sig frågan om priset är rimligt. Om det inte är det är risken stor att den är producerad under undermåliga och oacceptabla förhållanden. Som jag tidigare nämnde gäller särskilda regler för arbetstagare som kommer från tredjeland. reformerades det regelverk som styr arbetskraftsinvandringen. Fler människor har sökt sig till den svenska arbetsmarknaden för att bidra med sin kunskap och kompetens. Arbetskraftsinvandringen utgör dock fortfarande en mycket liten del av den totala arbetskraften i . Reglerna för arbetskraftsinvandring är utformade på ett sådant sätt att invandringen inte ska leda till dumpning av villkoren på den svenska arbetsmarknaden. Vid prövningen av en ansökan om arbetstillstånd från en person från tredjeland sker en kontroll av löner och andra anställningsvillkor. Anställningsvillkoren för den utländska arbetstagaren får inte vara sämre än vad som följer av kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. Innan tillstånd beviljas ska pröva om anställningsvillkoren är i rätt nivå, och berörd arbetstagarorganisation ska i regel ges tillfälle att yttra sig. Det finns inte något lagstadgat krav på att företag ska anställa personal i stället för att hyra in sådan. Det så kallade gemenskapsföreträdet, det vill säga att det egna landets befolkning samt befolkningen i /EES och ska ha företräde till befintliga arbetstillfällen, ska respekteras när ett företag avser att anställa utländsk arbetskraft från tredjeland. Jag delar således och uppfattning att inga arbetstagare ska behöva arbeta under undermåliga arbetsvillkor. 78 (S): Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret, men jag är inte nöjd med det. Det kanske ministern inte heller hade räknat med. Jag tycker nog att ministern kunde ha lättat lite mer på förlåten när det gäller detta. Det är kvar till . Min första fråga till ministern med anledning av svaret är om regeringen inte har för avsikt att följa beslut. En majoritet i kammaren fattade beslut om initiativet gällande lex . Det verkar inte så utifrån det svar jag fått. Frågan blir mer och mer bekymmersam. I det senaste numret av stod det att läsa om i som tidigare skötte transporter av nya Volvolastbilar genom ett åkeriföretag inom koncernen. Det har lagts ut på entreprenad till ett utländskt företag som inte har kollektivavtal. Det talas om lönevillkor långt under de svenska . Det är bara ett exempel. Jag har den senaste månaden varit ute på en hel del företags- och arbetsplatsbesök och fått vittnesmål från hotell- och restaurangföretag, byggföretag och andra om att det börjar bli väldigt bekymmersamt vad gäller utländsk arbetskraft som inte ges möjlighet eller rätt att teckna svenska kollektivavtal. Här krävs verkligen ett initiativ från regeringens sida. Vi från oppositionen pekade på det i och med beslutet som togs . Min korta fråga till ministern i det här första varvet är alltså: Har regeringen för avsikt att följa förslaget från eller inte? Vi hade ministern på besök i utskottet , precis efter det att vi kommit tillbaka från den plenifria perioden. Då tog vi upp frågan. Ministern svarade att det pågick ett arbete med den. Med tanke på det svar som givits verkar man inte ha kommit särskilt långt med det arbetet. Har man för avsikt att från regeringens sida obstruera mot det beslut som har fattat? I så fall är det lika bra att vara tydlig med det. 79 (S): Jag får tacka arbetsmarknadsministern för svaret. Min interpellation gäller säkerställande av likvärdiga villkor på den svenska arbetsmarknaden och kommer sig av att jag blivit väl insatt i frågan av fackföreningsaktiva i lokalföreningarna. Jag har fått information om att det finns aktuella fall där företag avser att rekrytera ett flertal arbetare, och då talar vi om storleksordningen 50100 per gång, via utländska bemanningsföretag. Orsaken till rekryteringen sägs vara att de inte hittar kompetent svensk arbetskraft via Arbetsförmedlingen på orten. Företaget avser dessutom att till viss del specialutbilda den utländska arbetskraften i det som är specifikt för företaget. Anmärkningsvärt i detta fall är att det vid kontroll i närliggande län och inom pendlingsavstånd finns ett flertal arbetssökande med just den kompetens som företaget söker. Men dessa arbetssökande kommer inte att kunna söka tjänster hos företaget eftersom de aldrig kommer att anmälas till Arbetsförmedlingen. Det kan vi väl inte kalla lika villkor? Jag måste inflika att jag är medveten om att det inte finns något lagstadgat krav på att ett företag ska anställa personal i stället för att hyra in. I det här fallet finns arbetssökande som, ifall de fick den specialutbildning som företaget vill ge, skulle kunna klara arbetsuppgifterna. På det sättet kan ett företag få ned sina personalkostnader, slippa arbetsgivaransvar och kunna hänvisa till bemanningsföretaget när någonting strular. Här är det lätt att misstänka att företagen, väl medvetna om dagens regler, i praktiken medverkar till lönedumpning genom att den lön som utbetalas i arbetstagarens hemland ligger långt under skälig nivå, och anställningsvillkoren är sämre när man via utländska bemanningsföretag utnyttjar utländsk arbetskraft. Medvetenheten hos företagen finns om att det troligtvis finns brister som berör den enskilde arbetstagaren, men som svensk företagare är det lätt att friskriva sig från allt ansvar för dessa brister. Min fråga till arbetsmarknadsministern är vilka åtgärder hon avser att vidta för att arbetskraftsinvandringen inte ska leda till dumpning av villkoren på den svenska arbetsmarknaden. Ministern avslutar sitt svar med att säga att hon delar min och uppfattning att inga arbetstagare ska behöva arbeta under undermåliga villkor. Jag tycker inte att ministerns svar beträffande vilka åtgärder och beslut som i slutändan ska förhindra detta är tillfredsställande. Regelverken är inte tillräckligt kraftfulla, och dessutom är det svårt att kontrollera att de följs. Ministern pratar om att man som konsument skulle kunna vara misstänksam. Jag kan också tänka mig att man blir misstänksam när man kan köpa billiga bär eller får tvätta bilen för . Men i det fall jag pratar om är det ett större industriföretag som kommer att producera en komponent som kommer att ingå i något större. Då är det svårt för en konsument att förstå att det här inte har gått rätt till. Jag vill återigen fråga arbetsmarknadsministern om hon inte har några som helst funderingar på en skarpare kontroll och efterlevnad av de olika regelverk som i de här fallen berör arbetstagarna. 80 (S): Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret. Bakgrunden till min interpellation är berättelse om från som kom till för att arbeta. Han jobbade under en månad hemma hos vanliga svenskar, . Han har inte fått någon lön för sitt arbete. Det företag som hade tagit hit skriver på sin hemsida att det erbjuder kostnadseffektiv lettisk personal från . Det här fallet har blivit ett polisärende eftersom , som säger att detta inte är någon engångshistoria utan bara ett fall i mängden, nu har gjort en polisanmälan. Om det här vore ett enstaka fall skulle debatten kunna sluta här. Då hade vi kunnat överlämna till rättsväsendet att utreda och agera i det här fallet. Men problemet är att det inte är något enstaka fall. Det här är en direkt konsekvens av de förändringar av lagstiftningen som regeringen har genomfört. Arbetsmarknadsministern säger i sitt svar att om det är fråga om undermåliga arbetsvillkor ska det hanteras inom ramen för den svenska arbetsmarknadsmodellen. Man får anta att hon med det menar att det ska skötas av parterna. Själva grundproblemet är att det inte är möjligt efter att regeringen infört lex . Med lex har man infört den så kallade bevisregeln, som gör att det är arbetsgivaren som ska visa att den inte har diskriminerat eller har dåliga arbetsvillkor. Ingen annan kommer in på arbetsplatsen. Man har till exempel sagt nej till möjligheten till bekräftelseavtal eller andra sätt att upprätta ett svenskt avtal som skulle göra att svenska fackföreningar kunde få tillträde till arbetsplatsen, vara med och kontrollera villkoren och ställa krav som avtalsslutande part. Det är inte möjligt efter lex . gör också att de fackliga organisationerna inte kan kräva försäkringsskydd för de anställda. Vi hade tidigare här en debatt om arbetsmiljö. Det här är ett av de många dolda arbetsmiljöproblemen. Vi har inte kännedom om de problem som finns. Hur har arbetsmarknadsministern tänkt att undermåliga arbetsvillkor ska hanteras inom ramen för den svenska arbetsmarknadsmodellen? När det gäller lettiska eller andra EU-medborgare som kommer till för att arbeta gör de regler som finns i lex enligt min mening detta omöjligt. 81 (M): Ingen vill att arbetskraft, svensk eller utländsk, ska ha dåliga arbetsvillkor. Det ska vara rimliga och rättvisa villkor. Man ska kunna försörja sig, och man ska ha ett bra liv när man arbetar i . Med de regeländringar som Alliansen har gjort har vi också krympt hålen i nätet. Det finns kontroll och påföljder som ska följas upp av . Vad vi vet fungerar detta. Man ska inte heller kunna fuska och ta hit utländsk arbetskraft på orätta villkor. Det får inte bli ett sätt att kringgå andra regelverk för att få komma till . Det är viktigt. är det också viktigt att påpeka att den kompetens som behövs och som inte kan fås i måste kunna få komma till och arbeta. Det är bara så vi kan upprätthålla den tillväxt som vi ändå vill ha. Jag undrar på vilka fakta grundar sina påståenden. Jag har sökt, men inte funnit någonstans, fakta som stöder att det skulle se så pass illa ut. Men det är ändå så att alla aktörer på arbetsmarknaden har ett ansvar för att kontrollen sker. Man har ett ansvar att anmäla om man vet eller känner till att det förekommer felaktigheter. är det en väldigt liten del av arbetskraften i som är utländsk. Den egna befolkningen har företräde till alla arbeten som blir lediga. Även människor som kommer från EU har företräde framför någon från ett tredjeland som vill komma till . Det är inte helt enkelt att arbetskraftsinvandra eller komma hit och arbeta. I flera branscher är det brist på den kompetens som söks. Det kan vara läkare eller ingenjörer av olika slag inom tillverkningsindustrin och inom många smala områden där man söker särskilda experter. Det är viktigt att vi håller öppna vägar för det. måste precis som andra länder finnas med i den globala världen när det gäller rörlighet och arbetskraft. Men precis som i alla andra länder är det svårt att kolla om regelverket följs på varje enskild arbetsplats och för varje enskild arbetstagare. Svartarbete och annat missbruk är förkastligt, men det förekommer. Alla vi har dock ett ansvar att anmäla om vi känner till det eller hör talas om det. har fått resurser att sköta kontrollen. Fakta, statistik eller andra bevis på att detta inte skulle fungera finns inte. Men visst finns det rykten och historier som florerar om både oseriösa arbetsgivare och hemska arbetsvillkor för enskilda människor. Det är ingenting någon av oss accepterar. Då måste alla ta sitt ansvar. Det gäller parterna på arbetsmarknaden, oss politiker och alla myndigheter , , Arbetsförmedlingen och alla andra. Allt missbruk måste anmälas. Vi vill hålla en hög nivå för alla som arbetar i . Vi vill också se till att alla följer de villkor som vi har satt upp i vårt land. 82 (S): Det var inte den här debatten jag egentligen hade kommit till kammaren för, men begärde jag ordet i alla fall. Jag tar vid där slutade. Ja, det förekommer många rykten. kan man också låta bli att se därför att man tror att det bara är rykten. Låt mig ta ett exempel! Jag har under hela mitt politiska liv ägnat mig åt att bekämpa svartarbete och svart ekonomi över huvud taget. Hur har jag inte i denna kammare eller andra politiska församlingar fått höra att det bara är rykten, att det bara är ett uns av sanning i vad jag har sagt? Inte minst har jag fått höra sådant från moderata företrädare. Det var bara en kommentar, men jag vill ändå lägga in detta, för ryktena är oftast inte bara rykten. finns det lite starkare grund. Jag begärde ordet av två skäl. Det ena skälet är att jag ville säga någonting om den inre marknaden. Jag var på en väldigt intressant konferens om den inre marknaden i . Arrangörerna var det polska ordförandeskapet plus inremarknadsutskotten i såväl som . Arrangörerna konstaterade att det fanns tre stora problem. Det ena problemet var att konsumenterna inte ville handla, för de kände sig inte trygga på den inre marknaden. Det andra var att man satte upp olika nationella regler som hindrade den inre marknaden från att fungera. Där fanns det väldigt många konstiga regler, måste jag säga. Det tredje var att arbetstagare inte ville utnyttja rörligheten på den inre marknaden på grund av otrygghet. Som svensk tänkte jag att detta väl inte kunde gälla . När vi träffade europeiska fackföreningsrepresentanter visade det sig att inte var bland de länder som man hade mest synpunkter på. Det är intressant med tanke på den här diskussionen. Det andra jag ville ta upp var detta med den migrerade arbetskraften från tredjeland. Jag är fortfarande anställd i Hotell- och restaurangfacket och har sett ett och annat. Även när det fanns andra regler har jag mött arbetstagare som varit, vågar jag påstå, under slavliknande förhållanden i vårt land och arbetat. De har legat på köksgolv och sovit. De har blivit fråntagna sina pass. De har allmänt misshandlats av arbetsgivare i men också av det svenska systemet. Det är egentligen detta som frågan gäller. Hur ska vi komma undan detta? Oseriösa arbetsgivare kommer det alltid att finnas. Det kommer säkert också alltid att finnas arbetskraft som bär sig konstigt åt. Men det intressanta är regeringens svar. Det här är nämligen aldrig någon fråga för regeringen. Regeringen har aldrig något ansvar.