prot · GY0953 · 2011-02-03 00:00:00 — Jag vill först betona att särskolan givetvis är en väldigt viktig och bra skolform för dem som behöver den, men med anledning av bristfälligt underlag och kanske ibland också alltför stor lättja har barn mottagits i särskola, kanske också för att underlätta för den ordinarie skolan. För dessa barn och ungdomar finns få chanser till vidare utbildning och möjligheter på den ordinarie arbetsmarknaden. I den nya skollagen finns förändringar som syftar till att ge ett mer rättssäkert mottagande, och det finns förslag om olika sätt, men det handlar ju om framtiden. För mig räcker inte det. Vad gör vi åt alla de barn som har placerats felaktigt i särskolan, och hur får de en chans till upprättelse och chans till kunskap? Min fråga är: Vad avser ministern att göra åt detta? 59 Statsrådet (FP): Jag vill också understryka det började med att påpeka: Särskola är en viktig skolform och en väldigt bra skolform för barn med utvecklingsstörning. Jag tycker också att den kritik som Skolinspektionen och andra myndigheter nu har lagt fram när det gäller de undermåliga utredningar som kommunerna gör innan man placerar de här barnen i särskolan är väldigt oroande. Detta är ett kommunalt ansvar, och det är kommunerna som själva kan bestämma om de vill göra dessa utredningar på nytt. Men efter den stora kritik som har kommit skulle jag vilja uppmana kommunerna att faktiskt ge alla barn en chans till ny utredning för att kunna se att rätt barn är placerade i rätt skolform. Är det så att kommunerna inte tar det ansvaret skulle jag vilja uppmana föräldrarna att faktiskt kräva att kommunerna gör en ny utredning av deras barn. Detta är mindre bra, tycker jag, för det skulle betyda att om man får en rättssäker utredning eller inte beror på var i landet man bor. Det är mindre bra. Jag skulle vilja uppmana kommunerna att faktiskt titta igen på de här utredningarna så att de kan försäkra föräldrarna att de här barnen har hamnat rätt. 60 i (C): Jag vill tacka för svaret. har lyft fram frågan om en om särskolan, just för att utreda vad det var som gick fel. Varför blev allt fler barn placerade? Det är lätt att göra antaganden av olika slag om just den placeringsökning som skedde och framåt. Vi anser att de som felaktigt har mottagits i särskolan borde ha rätt till en skräddarsydd vuxenutbildning, till lärlingsutbildning och till särskilt stöd av olika slag, också med hundra procents ersättning eller hundra procents studiebidrag för att inte själva behöva bekosta åtgärderna av det fel som samhället har åsamkat dem. Att åtgärda problemen för att få en mer rättssäker prövning till särskolan är viktigt, men finns det just för dem som har hamnat fel i systemet och som på olika sätt försöker komma in på arbetsmarknaden insatser som har föreslagit som ministern tycker låter intressanta att titta vidare på? 61 Statsrådet (FP): Återigen vill jag säga att särskolan är en viktig skolform, men det bär också med sig konsekvenser när man hamnar i den skolformen. Det innebär att inga andra möjligheter till vidareutbildning efter gymnasiesärskolan finns. Alla dörrar är stängda. Jag skulle vilja göra upp med den förlegade syn på utvecklingsstörda som vi har i vårt samhälle. Det är faktiskt snart den enda grupp där vi bedömer personerna som en grupp och inte som individer. Därför har vi börjat vidta åtgärder för att öppna upp utbildningsmöjligheter också för den gruppen. De ska testas individuellt för att just underlätta deras möjligheter att komma ut på arbetsmarknaden. Jag vill gärna se att lärlingsutbildningar och yrkesutbildningar öppnas upp också för denna grupp, att vi organiserar utbildningarna på det sättet att också denna grupp kan finna sin väg in i dem och vidare ut på arbetsmarknaden. Kanske behövs det . Kanske behövs det en annan sorts handledning. Där kan både de offentliga arbetsgivarna och privat näringsliv göra stora insatser för att se till att lärlingsutbildningar och yrkesutbildningar också öppnas upp för den här gruppen. Det är ett viktigt arbete vi har framför oss. Men, som sagt, vi öppnar upp vägarna också för denna grupp. Stödet för demokrati i 62 (S): Jag har en fråga av mer övergripande natur så det är väl statsrådet som ska svara. Jag tycker att det är viktigt att vi uppmärksammar att människor i när frustrationen växer över fattigdom, orättvisa och diktatur samlas på gatorna och protesterar. Människor längtar efter demokrati och rättssäkerhet. Man vill ha fria medier. Vi ser hur journalister fängslas i . I riskerar vår regering att göra ett historiskt misstag, att inte ställa sig på den sidan, utan ställa sig på andra sidan, den som vill vänta och se. Det vill också . Han vill vänta och se. Han vill vänta ut den folkliga vrede som vi nu ser prov på. Jag tycker att det är viktigt att vi som nation men också inom de ramar vi har inom Europeiska unionen använder de instrument vi har för att stödja och ta vara på den här möjligheten att bryta upp diktaturerna och bidra till demokrati. Jag känner också frustration över att regeringen inte använder sig av den möjligheten utan har intagit den här vänta-och-se-linjen. Man borde ha kallat upp ambassadör för ett allvarligt samtal. Men då måste man ju ha någonting att säga. Man borde använda toppmötet som kommer, kraften i EU:s institutionella strukturer. Jag vill ge regeringens företrädare här en möjlighet att vara tydlig och ställa sig på rätt sida, på demokratins sida, och respektera mänskliga rättigheter och folkets vilja till förändring. 63 Statsrådet (M): Regeringen följer mycket noga utvecklingen i , liksom i övriga länder i där det nu pågår transitionsrörelser. är naturligtvis ett land av mycket central betydelse i regionen, i och i . Det är också ett land med ett mycket stort behov av reformer på det politiska området och när det gäller mänskliga rättigheter. Denna uppfattning är inte ensamt om. Tvärtom har EU:s utrikesminister tagit tydlig ställning å unionens vägnar för transitionsrörelser. Det är också viktigt att peka på att det egyptiska folket faktiskt är de som i sista hand har att fatta sina egna beslut. Vi kan inte på någon sorts nykolonialt eller patriarkalt sätt peka med hela handen, varken här i eller från Europeiska unionens sida, och tala om vilken väg som man ska välja. Däremot är det viktigt att klargöra en sak. Vi beklagar naturligtvis de dödsoffer som har krävts och som fortsätter att krävas i samband med demonstrationerna i och de inskränkningar som har följt av friheten bland annat på nätet. Sådana saker måste man naturligtvis ta tydlig ställning till. Det gör också regeringen. 64 (S): Det här var inte det tydliga svar som jag hade hoppats på. Vi ser ett väldigt snabbt förlopp. Det är svårt att följa, men regeringen har en unik möjlighet att också få en bra information om vad som händer och också kunna bedöma framtiden. Jag tycker att vi nu har fått så mycket information det hade vi redan för någon dag sedan att det skulle vara självklart att säga att inte är den person som har förtroende bland folket att leda en demokratisering. Tvärtom är han tillbaka en av dem som har befäst en diktatur. Vi har vetat om de här bekymren, vi har vetat om problemen, men vi har inte agerat med tillräcklig kraft. har vi en möjlighet. Då får vi inte begå ett historiskt misstag. Kräv rättvisa fria val! Vi måste vara väldigt klara över vilka ord vi använder, men också instrumenten. Jag hoppas att regeringen är tydlig inför toppmötet och att också EU får en tydlig röst. Det växer en frustration och en besvikelse i den här regionen. Det är inte bara och . Vi ser det hända också i och . De måste få stöd av . 65 Statsrådet (M): Det tål att upprepas det jag sade , det vill säga att det varken är den eller någon annan regering i världen som ska uttala sig i de här frågorna och bestämma hur det egyptiska folkets framtid ska se ut. Det ska faktiskt det egyptiska folket självt göra. Jag tror att nog skulle hålla med mig om att vi inte skulle vilja att någon annan pekade ut vilken riktning vi ska ta här i . Det är vi fullt kapabla och kompetenta att göra själva. Däremot måste man naturligtvis alltid stå upp för yttrandefriheten och stå upp för rättigheten att i fria val få lov att utse sina representanter. På den punkten är både och Europeiska unionens regeringar väldigt tydliga. Vi har naturligtvis all anledning att kritisera när våldsamheter äger rum som går ut över fredliga proteströrelser. Det gör vi också i det här sammanhanget. Men jag tycker att det är angeläget att peka på att det är det egyptiska folket som faktiskt självt ska få lov att bestämma om sin framtid. Det ska de få lov att göra helt på egen hand. Reparation av tunnlarna i Graversfors 66 (M): Jag vill fråga statsrådet angående reparationerna av tunnlarna i Graversfors. upptäckte att taket i järnvägstunnlarna, som alltså ligger norr om , höll på att rasa in. Efter detta har reparationer utförts . Den som kommer är den sista reparationen men också den största. Det är förstås mycket glädjande att man nu kommer att reparera tunnlarna. Det är inte bara det att tunnlarna kommer att repareras till ett betydligt bättre skick än tidigare utan också att tågen kommer att kunna köra snabbare, från dagens hastighet . Ett antal resenärer har kontaktat mig och undrat hur detta omfattande arbete kommer att påverka deras resor under renoveringsarbetet. Det är min fråga till statsrådet. 67 Statsrådet (M): Tack, , för frågan! Här har vi ett tydligt exempel på vad som händer och vad som kommer att behöva hända när vi tar hand om stora underhålls- och renoveringsobjekt. Det här kommer konkret att innebära att stambanan stängs av under , vilket kommer att innebära stora konsekvenser för människor som arbetspendlar men också för företag med behov av godstransporter. blir det busstransporter för dem som arbetspendlar. Jag kan också nämna att ett företag som ligger längre bort, som ABB i , nu får gå in och renovera och rusta upp bärigheten på bansträckningen mellan och för att kunna få ut sina transformatorer till hamn i stället för till hamn. Ja, det kommer att bli problematiskt men så oerhört mycket bättre när det här väl är gjort. 68 (M): Tack för ett uttömmande svar! vet jag vad jag ska svara när folk frågar: Den som väntar på något gott om romernas situation i 69 (FP): Jag vill ställa en fråga till integrationsminister . Det handlar om att regeringen nu ska komma med en vitbok om romernas situation i . Min fråga är vad som är syftet med denna vitbok, och varför kommer den just nu? 70 Statsrådet (FP): Vi har en historia vad gäller romer i och i andra europeiska länder som vi faktiskt inte har någon anledning alls att vara stolta över. Romerna var en av de grupper som utrotades i nazisternas förintelseläger. Det brukar ibland talas om den bortglömda Förintelsen. Men har också en historia där vi har mycket att be om ursäkt för och fundera över. Romer tvångssteriliserades i vårt land, fråntogs möjligheten att själva skaffa barn, förvägrades skolgång och förnekades möjligheten att rösta i val. Det är den historia vi har. kan man fundera över om man ska gräva i historien eller inte göra det. Jag tillhör dem som tror att det är rätt bra att dokumentera vad som har skett, också erkänna från statens sida vad som har skett, för att sedan sätta punkt och gå vidare. Det är en förutsättning för att klara av att möta det mycket stora utanförskap och den diskriminering som drabbar romer även . 71 (FP): Kommer vitboken att leda till konkreta åtgärder för att förbättra romernas situation? 72 Statsrådet (FP): kommer att handla om vad som historiskt har skett. Men vi kan inte slå oss till ro med det därför att vi är i en situation där det fortfarande finns ett mycket stort utanförskap i den romska gruppen. Det är hög arbetslöshet. Det finns ett arv med många romska barn som faktiskt aldrig går ut med godkända betyg. Det finns en rätt omfattande diskriminering i vårt samhälle av den romska gruppen. Från regeringens och min sida kommer vi att parallellt med att vi tar fram vitboken behandla de förslag som har kommit in till Delegationen för romska frågor för att se hur vi kan gå framåt. I grunden är det klart att romers rättigheter handlar om mänskliga rättigheter och individers rättigheter. Jag delar den målsättning som Delegationen för romska frågor har haft, nämligen att vi ska stänga det så kallade välfärdsgapet. Om ska de romska barn som föds ha samma möjligheter som vem som helst annars i vårt samhälle. 73 (MP): Min fråga är till statsrådet . Det kom ett mejl från ordföranden i . Mejlet handlade om parkeringstillstånd och det direktiv som har gått ut från Transportstyrelsen och i förlängningen . Där framgår att man inte får parkeringstillstånd om man kan ta sig fram . Det här är otroligt besvärande för dem som har problem med överdelen av kroppen, bland annat att betala. Hur är det här förenligt med de handikappolitiska målen om delaktighet och tillgänglighet? Är direktiven möjliga att förbättra, det vill säga tas bort? 74 Statsrådet (M): tar upp en angelägen fråga. Vi hade den uppe på frågestunden . När det gäller parkeringstillståndens syfte, framför allt för människor med rörelsehinder, finns det en möjlighet och trygghet i att veta att om jag har behov av att ta mig fram med bil ska jag också få tillgång till en plats där jag säkert kan parkera nära där jag behöver kliva av och ofta med större utrymme. Eftersom kommunerna över hela landet har valt att tillämpa reglerna så olika har Transportstyrelsen valt att förtydliga dem. Det är vad Transportstyrelsen har gjort för att det inte ska råda någon rättsosäkerhet däremellan. En annan del som är problematisk och som vi möjligtvis får ta upp i nästa anförande är att man ibland tror att ett parkeringstillstånd är lika med avgiftsbefrielse. Så är det inte. Avgifterna sätts i varje kommun, men tar av kommunerna inte ut någon avgift. Där är det inte ett problem. 75 (MP): Problemet är när det kommer direktiv att det ofta blir ett tak. I har man lagstadgat på så sätt att det inte kan vara olika. Där har alla tillstånd. I fråga om avgift är det självklart upp till kommunerna. Det är positivt att veta att de flesta inte tar ut avgift, men det är självklart att det är upp till varje kommun. Jag undrar om vi skulle våga fatta ett beslut som man har gjort i . 76 Statsrådet (M): Jag tror att vi alla förstår problemet. handlar det inte bara om att ta sig fram med fötter och ben. Vi som kan göra det får vara glada. Nästa del är frågan hur jag klarar mig i övrigt. Diskussionen har uppstått just när det gäller neurosedynskadade. Frågan var om vi kan tänka ungefär som i . Det är ganska mycket som är olika med . Det är inte bara fråga om att införa en lag. Det som också har pågått är diskussioner med Kommuner och Landsting. Det handlar inte bara om handikapptillstånden. Det handlar om människor som ställer sig på parkeringsplatser där de inte ska stå. Det finns en handel med parkeringstillstånd. När det gäller specifikt de neurosedynskadade vet jag att en uppvaktning är på gång med departementet. När vet jag inte, men frågan diskuteras. Det är tillräckligt illa för dem som inte får den rörelsefrihet så som det är tänkt. Stöd till byggande av religiösa samlingslokaler 77 (SD): kunde vi läsa i en debattartikel av . I denna artikel skriver bostadsminister att religiösa gudstjänstlokaler såsom kyrkor och moskéer har en viktig roll och en trygghetsbärande plats i samhället. pekar flertalet rapporter och avhandlingar just på att moskéer fungerar som samlingsplatser för extremister som söker rekryter. Min fråga till är om han tycker att det är statens uppgift att ta ansvar för byggandet av religiösa samlingslokaler när gjorda undersökningar och avhandlingar ofta påtalar att det är främst moskéer som riskerar att fungera som grogrund för extremister. 78 Statsrådet (KD): Jag håller fast vid att religiösa lokaler är viktiga som trygghetsskapande samlingsplatser som ofta är en bas för en stor del av de sociala aktiviteter som många kyrkor och samfund har. Det gäller alla kyrkor och samfund. Jag tror också att det är viktigt att den typen av lokaler finns. I artikeln lyfte jag upp den frågan, och jag lyfte också upp diskussionen om hur man kan hjälpa till så att det finns gudstjänstlokaler för alla de nya svenskar som har kommit till . Det gäller både dem med kristet ursprung och dem med muslimskt ursprung. Det är en diskussion som jag tycker är värd att föra. Det är också viktigt att inse att självklart har varje organisation och varje samfund sitt eget ansvar för sina egna lokaler. Vi kan alltid diskutera hur vi på olika sätt kan stödja dem. Vi stöder kulturinstitutioner, idrottsanläggningar, verksamhet för barn, sociala organisationers verksamhet och också trossamfunds verksamhet med bidrag. Så fungerar det svenska regelsystemet. Det är rimligt. 79 (SD): Jag tackar för svaret! Jag håller med Attefall om att samlingslokaler fyller en viktig roll i samhället. Ska jag tolka svaret som att det är din uppfattning att statliga stöd ska ges till trossamfund trots att risken är uppenbar att de kan fungera som rekryteringsplatser för extremister? På vilket sätt menar du att detta går hand i hand med att bekämpa extrema grupper? 80 Statsrådet (KD): Staten ger stöd till trossamfund . Det har vi gjort . Det är också viktigt att markera att man inte ska diskutera religiös verksamhet enbart i form av några extremister, oavsett om de bränner i eller om de slänger en bomb i namn. Det är inte den vanliga religiösa verksamheten. Man ska vara tydlig med att extremister finns överallt i politiken, i religiösa sammanhang och i många andra sammanhang. De ska bekämpas med kraft. Försök inte dra alla samfund över en kam och påstå att det i alla moskéer förekommer människor med terroristiska böjelser. Det är att förvanska och förgrova debatten alltför mycket. Upprustning och energieffektivisering av miljonprogrammet 81 (C): Jag har en fråga till statsrådet . På vilket sätt anser bostadsministern att vi kan skapa incitament för fastighetsägare att frivilligt investera i upprustning och energieffektivisering av miljonprogrammets bostäder? Fastighetsägarna och de allmännyttiga bostadsföretagen förfogar över ungefär en miljon lägenheter i det så kallade miljonprogrammet, som byggdes åren 19601975. Av dem är det som under den tiden har rustats upp och renoverats. Bortemot 800 000 hushåll står inför en mer eller mindre omfattande ombyggnad av sin bostad. Men det förefaller som att det finns mekanismer i ägandeförhållanden och i relationen mellan fastighetsägare och hyresgäster som har hindrat en önskad utveckling. Behovet av upprustning, modernisering och framför allt energieffektivisering är väl känt, och vår regering arbetar med frågan. Bostadsministern är säkert lika angelägen som vi i är om att detta arbete ska påbörjas , och egentligen borde det ha gjorts för länge sedan. 82 Statsrådet (KD): Som jag nämnde i mitt tidigare svar analyserar vi just nu situationen i miljonprogramsområden när det gäller både den fysiska och den boendesociala miljön, och då kommer också frågan upp om det upprustningsberg som ligger framför oss. Eftersom det är så många bostäder som byggdes ska många av dem nu rustas upp framöver. Det har påbörjats på många håll och görs med stort engagemang och framgångsrikt, och på andra håll ligger man mer efter. Min bedömning är att man i allt väsentligt har de ekonomiska musklerna och förutsättningarna för att göra en bra upprustning. Men det finns självklart också kommuner, bolag och fastighetsägare som har problem, antingen för att man inte har skött sig tidigare eller för att man står inför lokala förutsättningar som är problematiska. Här måste vi självklart fundera på vad vi kan göra för att underlätta. När det gäller energikraven är det viktigt att ställa frågan hur vi ska stärka incitamenten för att man ska bygga så energisnålt och miljövänligt som möjligt. Då tror jag att vi i första hand ska jobba med generella metoder, med de energikrav vi redan har som håller på att vässas ytterligare utifrån bland annat EU-direktiv och det arbete som pågår men också utifrån den generella koldioxidbeskattning vi har. Då kan vi skapa så goda ekonomiska incitament som möjligt för sunda och riktiga investeringar även på energiområdet. 83 (C): Jag vill egentligen bara tacka för svaret. välkomnar naturligtvis en diskussion kring den utmaning som ligger i att åtgärda de 800 000 bostäderna. Det finns fler frågor i detta: Var ska människor bo ? Vem ska göra jobbet? Har vi den arbetskraft som behövs? Men framför allt: Hur ska vi komma till en situation där de olika aktörerna fastighetsägarna, de allmännyttiga bostadsföretagen och hyresgästföreningarna är överens om vilka som ska stå för kostnaderna och hur vinsterna ska fördelas? Säkert har skattefrågan betydelse i detta sammanhang: Hur beskattas bostadsmarknaden? Hur hanterar vi underhållsfonderna skattemässigt? Vi återkommer i frågan. 84 Statsrådet (KD): Jag vill betona, som sagt, att huvudansvaret ligger på fastighetsägaren. Sedan vet vi att hyressättningssystemet och avtalen med hyresgästerna spelar roll här. Det positiva är att man ser mycket kreativitet när det gäller att hitta olika intrappnings- och avtrappningssystem för den nya hyran, som alltid blir högre efter en upprustning. Där tycker jag att det finns en kreativitet i förhandlingarna där man kommer överens om bra lösningar. Sedan är det självklart också viktigt att betona att vi måste analysera vad statens roll ska vara för att hjälpa till. Frågeställaren pekar själv på vikten av att vi klarar av resurserna till den nya upprustning som behövs i form av arbetskraft som vi ska bygga många nya bostäder, mycket nya vägar, järnvägar och liknande saker. Jag vill också betona att vi har ett arbete på gång med att försöka se hur vi kan stärka hyresrättens ställning på bostadsmarknaden. Det är också en sak som regeringen har lovat och som vi ska studera närmare i ett utredningsarbete. 85 (S): hade vi en interpellationsdebatt om elpriserna i . Det var en ganska hätsk debatt, som höjde temperaturen i kammaren. efter den debatten kommer energiministern med ett utspel om att en del kunder betalar för höga elpriser. Elmarknaden är avreglerad, och prissättningen görs så att det är den sista producerade kilowattimmen som bestämmer nivån på priset på elmarknaden. Många i tycker att avregleringen inte fungerar så bra, och näringsministern gör ett utspel. Är det regeringens inställning, eller är det bara energiministern som gör det här utspelet? 86 Statsrådet (M): Låt mig börja med att säga att vi alla naturligtvis är överens om att det har varit en ganska kall vinter. Jag tror att samtliga i kammaren skulle kunna vara överens om det. Kalla vintrar genererar också per definition högre elpriser. finns det i debatten en förvirring om vad som är priset på el och priset på nät, men det är två helt skilda frågor. Det är viktigt att det råder transparens, och jag tycker att näringsministern har försökt klargöra det. Trots att det har varit kallt i har eltillförseln i sig fungerat. Vi kan också notera att elpriset har sjunkit från till . Men ytterst handlar detta också om konsumentkunskap. Jag tycker dock att som representant för det socialdemokratiska partiet inte är mannen att här i kammaren peka finger, med tanke på att hans parti vill stänga kärnkraftverk och därmed pressa upp elpriserna för den enskilde, vanlige medborgaren. Jag tycker att det är viktigt att tala om det, snarare än att veckla in sig i resonemang om hur vi konstruerar prismodeller. 87 (S): Då kan jag upplysa statsrådet om att Socialdemokraterna inte vill stänga kärnkraften innan man har en energikälla som kan ersätta kärnkraften. Det är det första jag kan påpeka. Det andra är att jag inte har blandat in nätavgiften, som enligt det förslag som ligger kommer att öka priserna med 7 miljarder ytterligare. Folk upplever att det är ett problem.