prot · GY0983 · 2011-04-06 00:00:00 — vill vi att marknadskrafternas inflytande begränsas. Vi anser att det är nödvändigt att se över och förändra flera av de regelsystem som styr planering, byggande och förvaltning av bland annat bostäder. Den nya plan- och bygglag som träder i kraft innehåller emellertid inte några påtagliga förändringar som kan leda till en mer demokratisk och effektiv detaljplaneprocess. Det finns därför behov av en fortsatt översyn av i syfte att åstadkomma verkliga förbättringar och förändringar i dessa avseenden. Vi anser att det är viktigt med lokalt medborgarinflytande i samhällsplaneringen utifrån barns, kvinnors och funktionsnedsattas perspektiv. tas de flesta beslut som berör medborgarnas närmiljö över deras huvuden. Människor har marginella möjligheter till ett reellt lokalt inflytande. Den lokala demokratin måste därför förbättras. Samhället måste skapa större möjligheter för lokalt inflytande i stadsplaneringen så att medborgarna på allvar får vara med och bestämma hur samhället ska se ut . I det sammanhanget är det viktigt att även ta vara på barns och ungdomars intressen och behov. Jag menar att barn har ett begränsat rörelseområde. Därför är det särskilt viktigt hur närmiljön utformas och påverkas. Ett bostadsområde och en stad som inte har en trygg miljö för barn ger inte heller trygghet till vuxna, särskilt föräldrar. Föräldrar ska inte behöva vara oroliga för sina barn vare sig i hemmiljön eller i skolmiljön. En stad som tar till vara barns och ungdomars möjligheter är en stad för alla. Barn tillbringar oftast en större del av sin tid i närheten av bostaden. Samhällets planering ska baseras på barnperspektivet så att barn kan cykla och gå mellan exempelvis bostaden och skolan och till och från andra aktiviteter. Städer som har bostadsområden där det finns mer grönska, mindre bilar och färre parkeringsplatser ger bättre luft, mindre buller, en ökad rörlighet och mer trygghet för barn och unga. Det behöver utvecklas metoder för att barn och ungdomar ska få inflytande i planarbetet. Ett förslag kan vara barnråd. Det är dags att ta till vara barns och ungdomars möjligheter. Barn- och jämställdhetsperspektiven måste genomsyra alla politiska beslut, inte minst när det gäller samhällsplaneringen. Regeringen bör återkomma till med en strategi för att skapa bättre möjligheter för barn, unga och funktionsnedsatta att kunna delta i samhällsplaneringen. vill stärka människors möjligheter att välja var de ska bo. Vi menar att bostadspolitiken är ett viktigt instrument för att aktivt bekämpa segregationen. behöver fler bostadsområden med blandade boende- och upplåtelseformer. Vi menar att det leder till minskad segregation och fler valmöjligheter för den enskilde. Det behövs mer kompletteringsbebyggelse som är inriktad på hyresrätter i utpräglade villaområden och i områden där bostadsrätterna dominerar. Dessa aspekter måste genomsyra planprocessen. Ett stort problem i dagens stadsplanering är att bilen är den norm som styr utformningen av bostadsområden och trafikmiljön. Vi i har tillsammans med och Socialdemokraterna lagt fram ett antal förslag på åtgärder som kan leda till en mer miljöanpassad stadsplanering och underlätta användandet av cykel och kollektivtrafik. Dessa förslag innebär att cykeln och kollektivtrafiken bör vara centrala i den nya för transporter vid stadsplanering. Planeringen av bostadsområden bör utgå från bland annat närhet till kollektivtrafik och en förändrad syn på behovet av fordonsparkering. Kommunerna tillämpar riktlinjer för hur många parkeringsplatser för bilar som ska finnas vid nybyggnation av bostäder. Däremot saknas motsvarande riktlinjer för cykelparkering. Det bör därför utformas en miniminorm för antalet cykelparkeringar vid nybyggnation av bostäder i tätorter. Det ska också vara möjligt att tänka på tillgängligheten till kollektivtrafiken när behovet gällande parkering fastställs. bör få i uppdrag att utfärda rekommendationer för kommunernas detaljplanering utifrån detta perspektiv. ställer krav på att det ordnas platser för parkering i samband med byggande av bland annat bostäder. Kommunernas tillämpning av dessa bestämmelser leder ibland till krav på onödigt många parkeringsplatser. Inte minst gäller det studentbostäder där behovet av parkeringsplatser är begränsat. Kravet på parkeringsplatser kan också leda till att bostadsbyggnadsprojekt försenas och att byggkostnaderna stiger. Jag anser mot denna bakgrund att regeringen bör se över förutsättningarna för att bygga bostäder, exempelvis studentlägenheter, utan tillhörande andra parkeringsplatser än handikapplatser. En annan viktig fråga beträffande stadsplanering och övrig fysisk planering är att frågorna ibland är alltför inriktade på byggnader och infrastruktur. Behovet av grönområden och platser för lek kan glömmas bort eller beaktas alltför sent i planeringsprocessen. Vi har lagt fram förslag om hur detta behov bättre ska kunna tillgodoses i planeringen. bör därför utarbeta riktlinjer och stöd för kommunerna så att de kan säkerställa att alla medborgare har tillgång till bostadsnära natur. Det ska också gälla utarbetning av riktlinjer för hur kommunerna kan skapa mer plats för grönområden, lekplatser och kultur i städerna. Detta kan exempelvis ske genom att behovet av parkeringsplatser minskar då fler använder cykel eller åker kollektivt. I sammanhanget är det viktigt att lyfta fram tillgången till platser för barns lek. Som jag sade tidigare är en stad trygg först när både barn och vuxna känner sig trygga. Städer måste vara tillgängliga. Det gäller särskilt större städer som , där det är väldigt mycket trafik. Det irriterar och tryggar inte barn och ungdomar särskilt. Jag vill påpeka att samhällsplaneringen i stor utsträckning förväntas vara till lika stor nytta för kvinnor som för män. Utgångspunkten i den fysiska planeringen och markanvändningen har ofta en könsblind hållning. Planeringen tar sin utgångspunkt i att den är till för alla, men kön har betydelse för samhällsplaneringen, och det är vanligt att planeringen i högre grad svarar mot männens behov och mindre mot kvinnornas. Jämställdhetsperspektivet ska alltid finnas med i ett boendeplaneringsprogram. Jag yrkar bifall till reservationerna 2, 4, 6 och 20. Jag står också bakom yrkandena 14 och 15 tror jag det var om tillgänglighet, som har i socialutskottet. Jag har väckt en motion om tillgänglighet som jag vill lyfta fram här, för tillgängligheten är jätteviktig för oss. 16 (M): I betänkandet behandlas motioner och yrkanden som gäller plan- och byggfrågor. Jag anser att flera av dessa tillgodoses i och med att den nya träder i kraft samt i de uppdrag som regeringen har gett till . I den nya var ett övergripande syfte att så långt som möjligt begränsa tidsåtgången för planläggning och ange tidsfrister för handläggningen där det är möjligt. Det införs en handläggningstid för bygglov och krav på att exploatörer ska få besked om huruvida kommunen avser att ta fram en detaljplan för området. Detaljplaneprocessen har också förenklats. Medborgarnas inflytande över samhällsplaneringen har stärkts i den nya lagen. Den krets som ges tillfälle till samråd har utökats med kommunens medlemmar. Ett viktigt perspektiv är att barn och ungdomars inflytande tas upp. fick tillsammans med uppdraget att starta, samordna och stödja projekt som ska öka barns och ungas inflytande i kommuners samhällsplanering. Projektet ska återrapporteras till regeringen . I andra kapitlet i den nya lagen anges att planläggningen ska främja en från social synpunkt god livsmiljö som är tillgänglig och användbar för alla grupper. Hänsyn ska tas till behovet av framtida förändringar och möjlighet att anordna en rimlig samhällsservice. Kommunerna har även ett stort ansvar när det gäller trafikplanering, framför allt med hänsyn till miljön och klimatet. beskriver detta i rapporten som styrmedel för att minska samhällets klimatpåverkan. fick 2009 i uppdrag att utarbeta hur cykelparkering ska beaktas i den fysiska planeringen och har gett ut skriften Gör plats för cykeln Vägledning och inspiration för planering av cykelparkering vid stationer och resecentra. har också publicerat ett antal rapporter med samma inriktning. och Transportstyrelsen har fått i uppdrag att i samråd med kommuner, berörda organisationer och myndigheter utarbeta en strategi och handlingsplan för ökad och säker cykling. Redovisning ska ske . tillsatte regeringen en särskild utredare som i första hand ska se över de nuvarande bestämmelser som reglerar trafikmiljön och trafikreglerna för cykeltrafik, men även se över regler och förutsättningar som påverkar cykelparkering. Redovisning ska ske . Jag tycker att regeringen gör väldigt mycket. Jag vet inte vad oppositionen tycker att vi ska göra mer. Hänsyn till behovet av parker och andra grönområden ska tas vid all planering, liksom plats för lek, motion och övrig utevistelse. Även på detta område har gett ut flera skrifter. Bostadsnära natur inspiration och vägledning ska ge stöd till kommunerna i deras arbete med att säkra tillgången till de grönområden som finns nära bostäderna. Mångfunktionella ytor Klimatanpassning av befintlig bebyggd miljö i städer och tätorter genom grönstruktur syftar till att öka medvetenheten och kunskapen om grönstrukturen och friytorna i stad och tätort. Broschyren Låt staden grönska syftar till att ge inspiration till beslutsfattare i stad och kommun. Ett samhälle ska självklart vara tillgängligt för alla. Prövningen av tillgänglighetsfrågor har lyfts fram i den nya , bland annat genom en utvidgning av bygglovsprövningens omfattning. Till skillnad från tidigare ska kraven på ändamålsenlighet och tillgänglighet behandlas redan i bygglovsprövningen. Byggnader ska vara tillgängliga och användbara för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. Dessa krav har funnits länge vid ny- och ombyggnad. I lokaler dit allmänheten har tillträde ska hinder mot tillgänglighet alltid avhjälpas, men med tillägget att det gäller om hindren med hänsyn till de praktiska och ekonomiska förutsättningarna är enkelt avhjälpta. I detta tillägg finns utrymme för olika tolkningar, vilket tyvärr innebär att mycket återstår att göra. Det finns sanktionsmedel som kan användas när lagens krav inte efterlevs. Byggsanktionsavgifter kan tas ut när någon bryter mot byggbestämmelserna. Vi har en åldrande befolkning, vilket gör att bostäder anpassade till äldres behov har uppmärksammats i olika sammanhang. Önskvärt är att göra det möjligt för äldre att bo kvar längre i sitt ordinära boende. Bo bra hela livet är ett slutbetänkande som Äldreboendedelegationen överlämnade . Flera myndigheter har haft uppdrag som syftat till ökade kunskaper om tillgänglighet i dagens byggnadsbestånd med förslag om förbättringar. En annan grupp som efterlyst bostäder är studenterna. Därför ändrades bestämmelserna . I enskilda bostadslägenheter för studerande eller ungdomar behöver rummen inte längre vara avskiljbara då det gäller daglig samvaro, sömn, vila och matlagning. Förhoppningen är att på detta sätt få ned kostnaderna. Det har varit en lång process att ta fram den nya . Det finns områden som inte hann beredas klart. Jag har här räknat upp flera åtaganden som gjorts eller är på gång genom och . Låt oss nu se effekterna av den nya och hur kommunerna lever upp till kraven som ställs! Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på motionerna. Jag strök en hel del ur mitt anförande och ser nu att jag har lite tid kvar och kan bemöta , som uppehöll sig länge kring köpcentrum och liknande publika platser som hon vill ska gälla som allmän plats där man ska kunna hålla opinionsmöten. Det finns tydligen privata ägare som motsätter sig politisk verksamhet och annan opinionsbildning, men utredaren som regeringen tillsatte 2006 bedömde att detta inte var särskilt vanligt. Jag tror att man kan komma överens med många av dessa privata ägare om man tillfälligt eller för vill ha något möte eller dela ut valbroschyrer. Med samtal med ägaren går det säkert bra. Låt oss inte göra problemet större än det är. Som ett exempel kan jag nämna att när valdes till partiledare visades det på storbildsskärm i i , och även dagen efter kunde man följa hela hans installationstal. 17 (S) replik: Jo, lagen sätts i sjön . Vi får väl se vad det blir. Jag ordar inte mer om det nu utan går i stället in på detta med allmänna platser. Regeringen tillsatte en enmansutredning . Utredaren kom fram till att det inte var något dilemma. Han sade i princip det du, , sade, men han lade också till att för äganderätten kan ställa till problem här. som har gått sedan utredningen gjordes har allt fler fastighetsägare kring torg och köpcentrum blivit tydliga med att ingen form av opinionsbildning får ske på dessa platser. Jag tror också att det är som du säger och att det finns sådana man kan komma överens med, men allt oftare får man nej när man vill ha allmänna möten på det vi har sett som allmän plats. Detta är en viktig fråga, och detta är en av de brister som det är oerhört viktigt att komma till rätta med i den nya . Jag tror inte att problemet är så litet som regeringen vill göra gällande. 18 (M) replik: Jag har inte stött på problemet så ofta. Det finns ju några som inte tycker om att man står där, och jag kan på sätt och vis förstå dem. Många kunder skräms ju bort av att det står ett massivt uppbåd av reklamutdelare oavsett vad det är de gör reklam för, men särskilt inför ett val drar sig eventuellt många kunder för att gå dit. Men jag tror ändå att det är möjligt att göra upp i de olika partierna om att man finns på plats under planerade tider alltså inte och att man kanske står en bit därifrån. Sedan tycker jag att de möten man hade förr, torgmöten med megafon, är något förlegat. är det samtalsformen som jag förordar. Att man dyker på människor är det nog inte bara markägaren som inte gillar. Jag tror att kunder som passerar vill kunna välja om de vill få politisk information och inte bli påprackade den. Men jag tror fortfarande på en dialog och att man kan komma överens med markägaren. 19 (S) replik: Jag håller helt med om att vi inte ska flyga på människor och pracka på dem vår information oavsett om det sker inne i köpcentrumen eller utanför. Det handlar inte om det. har olika grupper, föreningar och organisationer kunnat vara utomhus och tala med och till folk. Det är oerhört viktigt att vi också får göra det . Jag tycker att negligerar problemet. Det sker allt oftare och allt tydligare att privata fastighetsägare och markägare säger nej, och man är medveten om sin äganderätt och säger ifrån. Men konsekvensen av det blir ju, med allt det mediebrus vi har runt omkring oss, att människors möjlighet att ta del av politisk och annan opinionsbildning blir allt mindre. Jag tror att det är farligt för samhället. Jag vidhåller att detta är en viktig fråga för oss. 20 (M) replik: Självklart är det en viktig fråga att vi får komma ut med vårt budskap, men jag tycker inte att vi ska luckra upp äganderätten genom lagstiftning. Vi har ju fortfarande möjlighet att föra ut vårt budskap i stadskärnorna. Vi behöver inte gå ut i köpcentrumen. Det är många här som förordar att stadskärnorna ska vara levande, och då kan ju vi politiker få en möjlighet att leva upp till det. 21 (FP): Jag ska börja med att instämma i anförande. Sedan vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. Detta handlar alltså om 37 motioner och 67 yrkanden från allmänna motionstiden . Det finns en stark koppling till den nya plan- och bygglag som börjar gälla , . Därför kommer diskussionen naturligtvis att handla om det. Den nya är ett väldigt viktigt steg som Alliansen har tagit för att skapa långsiktiga spelregler för samhällsplanering och byggande. Man kan också konstatera att det under den gångna mandatperioden, alltså från maktskiftet 2006, också har genomförts en del ändringar i som naturligtvis finns med i den nya lagen. En av de viktigare som jag skulle vilja lyfta fram är att det från finns tydligt inskrivet att man vid planläggning ska ta hänsyn till risk för översvämningar och erosion. Detta är något som tillkom i skuggan av framtida klimatförändringar och vad de kan föra med sig. Detta finns tydligt med , och fick friggebodarna bli lite större i och med att man gick . Jag kan konstatera att och Alliansen har jobbat intensivt för att förenkla . Men även om det nu gäller en tydligare och enklare plan- och bygglag kan man konstatera att de grundläggande syftena finns kvar. Det gäller det så kallade kommunala självstyret. Man pratar ofta om att vi i ska lagstifta om allt, men i grunden är det här en ramlag som det kommunala självstyret har att hantera. Det finns ett delat ansvar i dessa frågor, och det är kommunerna som har det grundläggande ansvaret för planeringen. Det som lagstiftningen ska garantera vilket den också gör och vilket vi har lagt stor vikt vid i den nya är medborgarnas rätt att medverka i en öppen och rättssäker process. Det handlar om att kunna delta i samrådet, alltså om att det ska vara öppet och att man ska få ha inflytande och lämna synpunkter. Och om man inte tycker att saken blivit bedömd på det sätt man tycker är rätt ska man kunna få ärendet överprövat på ett rimligt sätt. Detta har man tagit hänsyn till parallellt med syftet att förenkla och effektivisera lagstiftningen. En av de grundläggande målsättningarna har varit att förkorta de olika processerna utan att för den skull minska möjligheterna till inflytande för medborgarna. Snarare vill man öka medborgarnas möjligheter till inflytande och att processerna ska vara förutsägbara. Detta med att förenkla och förkorta planprocessen har stor betydelse inte minst när det gäller konkurrensen inom byggbranschen. Vi diskuterar ju ofta kostnadsbilden inom byggbranschen. De facto har de små och medelstora byggföretagen ofta svårt att hantera långa processer. De slås ut redan på det stadiet eftersom de inte har de ekonomiska och finansiella resurserna att dra runt processer som pågår i sju, åtta eller kanske . Även ur den synvinkeln är det väldigt viktigt att effektivisera processen. Jag ska ta några exempel på vad som kommer att hända . De flesta förslagen i den nya lagen utgår från den enskildes perspektiv. Jag tror att det var som tog upp att man ska kunna få besked om bygglov . Det gäller även att man ska få besked om planläggning . Som jag nämnde har en ökad klimat- och miljöhänsyn lyfts in och förtydligats i planeringsarbetet. i den här debatten har frågan om tillgänglighet tagits upp. Även detta har skärpts och blivit mycket tydligare i den nya lagstiftningen. Det viktigaste är att tillgänglighetsfrågorna ska finnas med redan i bygglovsprövningen. Förut var risken oerhört stor att detta kom in alldeles för sent i processen, men ska man redan i bygglovsprövningen se till att man har beaktat tillgänglighetsfrågorna. Från sida vill jag också lyfta fram den lagstiftning som finns om, som det heter, enkelt avhjälpta hinder och hinder i lokaler där allmänheten har tillträde. Detta är en fråga som har stötts och blötts en del, men även här skärps lagstiftningen till att hinder ska avhjälpas om det är möjligt. Om tillgängligheten kan man som en parentes säga att även har jobbat med frågan och lagt fram sex delmål som i mångt och mycket riktar sig till kommunernas arbete. Det gäller tillsyn och uppföljning, och man har även riktlinjer för hur kommunerna ska kunna arbeta med tillgänglighetsaspekterna. Det handlar om fysisk planering, om bostadsanpassningsbidrag och att man i kommunerna ska få ett stöd i hur man ska arbeta med dessa frågor. Rätten till grönområden har också diskuterats här. Grönområden är en otroligt viktig faktor i tätbebyggda områden, för det har visat sig att grönområden bara genom sin blotta existens främjar människors hälsa, och inte minst är det väldigt viktigt för den biologiska mångfalden. Att rätten till de här grönområdena ska beaktas vid all planläggning är också något som kommer med väldigt tydligt i lagstiftningen. Amineh Kakabaveh från tog upp det här med parkeringar och att man planerar för bilen, men jag tycker nog att den nya lagstiftningen verkligen gör tydligt att om det blir konkurrens om markyta så är det friytor för lek och utevistelse som har företräde framför parkering. I den lag som börjar gälla står det i klartext att det är grönområdena som har företräde. I det här sammanhanget kan man också lyfta fram det arbete som regeringen har gjort kring hållbara städer. Huvuduppgiften för Delegationen för hållbara städer är att jobba just med den långsiktigt hållbara staden. I detta ligger väldigt mycket kring hållbara transporter och även att vi ska bevara grönområden och skapa nya grönområden, rätten till gröna stråk och så vidare. Översiktsplanens roll har stärkts, och en av de viktiga sakerna är att man i översiktsplanen ska ha samordning med andra mål, planer och program som har betydelse för utvecklingen i kommunen. Där kan man lyfta in just miljökvalitetsmål, planer för infrastruktur, transportpolitiska mål och tillväxt- och utvecklingsplaner i övrigt. Jag tror att det nämndes tidigare att samrådsförfarande vid översiktsplanering har breddats, för hela målsättningen är naturligtvis att man ska få fram så bra underlag som möjligt när man fattar beslutet. Det är ju inte så att någon inte ska få vara med. Jag tycker också att det är väldigt viktigt är att det finns samordningsdiskussioner, att man ska samordna processerna enligt och . När det gäller att ha insyn och kunna påverka är det väldigt viktigt för den enskilde medborgaren att man begriper vad det handlar om. När man har processer som går parallellt och man inte riktigt vet när man ska ha synpunkter är det inte lätt för den enskilde, men när man samordnar finns det en frågeställning. För den enskilde har det ju inte så stor betydelse exakt var och i vilken lag paragrafen står, utan det är vad det i praktiken innebär för henne eller honom själv. får vi också en ny instansordning. Förhoppningen och avsikten med den är att vi ska få en snabbare process också när det gäller överprövning. Ytterligare en sak jag vill nämna, eftersom den finns med i betänkandet, är byggfelsförsäkringen. Det finns inga reservationer kring detta, men den finns ändå med och är omtalad. Det handlar om att från tas självbyggarna ur den obligatoriska byggfelsförsäkringen. Där finns nu även en diskussion om att byggfelsförsäkringen inte uppfyller det den var meningen att uppfylla, så det finns planer på att man tar bort obligatoriet som helhet. Det var en kortfattad genomgång av saker och ting som kommer att hända , men det ger ändå svar på en hel del av de frågor som tas upp i det här betänkandet. Jag avstår därför från att gå in på någon speciell reservation utan yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. I detta anförande instämde (FP). 22 (C): Närvarande ledamöter och åhörare! Fysisk planering brukar ofta benämnas hårda frågor, sådant som är förbehållet manliga politiker att syssla med och som inte så ofta attraherar de personer som brukar gilla mjuka frågor, alltså sådant som handlar om människors hälsa och välfärd. Det är en olycklig motsättning, och dess värre är den väldigt svår att få bort. Det blir lätt en massa fyrkantiga och tråkiga plankartor, betong, asfalt och byggteknik. Människan och hennes behov, nu och , behöver få en mer framträdande roll i samhällsplaneringen. Det är vi säkert överens om. Det är inte alla de 37 motionerna och 17 reservationerna som jag tycker att man ska kritisera i sak. Det finns säkert förbättringsområden i den nuvarande som ska justeras, annars skulle vi inte behöva sitta här . Vi vill alla både ha en snabbare handläggningstid, färre instanser som kan överklaga, en ökad rättssäkerhet och ett ökat medborgarinflytande, men det är ofrånkomligt att dessa ambitioner ibland kan komma att motverka varandra.