prot · GY09121 · 2011-06-22 00:00:00 — Då syftar de inte på hur det gick till när Socialdemokraterna skulle välja partiledare, utan frågan gäller den ekonomiska återhämtningen och den starka arbetsmarknaden i . Hur gick det till? Den viktigaste anledningen enligt är den försiktiga och marknadsekonomiskt genomtänkta finanspolitiken. Stärkta budgetregler och fungerande tillsyn över bankerna spelade också en mycket viktig roll. rankas bland världens mest konkurrenskraftiga ekonomier enligt när man mäter arbetsproduktivitet, kunskapsnivåer, ekoeffektivitet, innovationsförmåga och företagsklimat. I stället för stora sparpaket och skattehöjningar som flera andra europeiska länder ägnar sig åt, kan vi i se fram emot en period av budgetöverskott och sjunkande statsskuld, dock med reservation för vad som händer i . Reformutrymmet för innevarande mandatperiod bedöms nu bli något högre än de som prognostiserades i budgetpropositionen som lades fram . Detta är siffror som många andra länder i vår närmaste omgivning bara drömmer om. När och andra nu låter klagosången ljuda om missmatchning i den klagosången stämmer inte eller in och andra problem de ser på arbetsmarknaden ska vi inte glömma hur prognoserna såg ut. sade prognos att arbetslösheten skulle nå sin topp och att över 500 000 människor då skulle vara arbetslösa. sade att arbetslösheten kommer att vara . sade samma sak, liksom regeringen i sin statsbudget . Men tack vare klok finanspolitik, välriktade satsningar på jobbskapande, ROT-avdrag och ökade statsbidrag till kommunerna är situationen en helt annan än den som prognostiserades 2009. I stället för en arbetslöshet på så har vi en arbetslöshet på . Om allt går enligt utstakad väg kommer arbetslöshetsnivåerna att vara nere på vid utgången av mandatperioden. En ekonomisk kris gör också att ekonomin förändras, branscher måste förnya sig, gamla företag kanske försvinner och nya kommer till. Denna process är på inget sätt färdig den dag som ekonomin eller arbetslöshetssiffrorna vänder. Det kräver också att vi fortsätter med en långsiktigt hållbar och jobbskapande politik. Vi måste ge ännu bättre förutsättningar för nya företag att växa sig starka och för människor att skaffa den kompetens som krävs i en förändrad ekonomi. Den ekonomiska vårpropositionen som vi debatterar innehåller en tydlig inriktning på att skapa dessa förutsättningar. Med det femte jobbskatteavdraget minskar vi ytterligare de tröskeleffekter som finns på den svenska arbetsmarknaden. Höjd brytpunkt för statlig inkomstskatt är också en viktig reform för att möta en förändrad arbetsmarknad. Vill vi ha en arbetsmarknad med en hög andel akademiker och stark kompetensutveckling måste även marginalskattetrösklarna förskjutas uppåt i skatteskalan och även minska marginalskatterna. För oss kristdemokrater är den ekonomiska politiken dock mer än bara arbetsmarknadsstatistik, tillväxtutveckling och marginaleffekter. I den kristdemokratiska idétraditionen talar vi mycket om social marknadsekonomi. Det är en marknadsekonomi som bygger på långsiktig hållbarhet, förvaltarskap och moral. Målet med den sociala marknadsekonomin är en samhällsgemenskap där alla medborgare och invånare genom en rättvis fördelning av samhällets resurser har goda möjligheter att med hänsyn till andra förverkliga sina grundläggande värden, sina rättigheter och sin potential. Pensionärernas ekonomi har varit ett flitigt diskuterat ämne. har skatten sänkts för pensionärerna. I vårpropositionen finns förslag om ytterligare en sänkning av skatten för pensionärer. För är detta en mycket viktig fråga. Skillnaden i beskattning mellan löntagare och pensionärer ska minska steg för steg, anser vi. Men det ska självklart ske genom skattesänkningar för pensionärer och inte genom skattehöjningar för löntagare. Låt oss vara tydliga med att den skattesänkning som sker för pensionärerna aldrig skulle ha kommit till stånd om vi inte först hade fått jobbskatteavdraget i sjön och dragit nytta av dess effekter. Samhället är mycket mer än det offentligfinansierade. Men tyvärr har vi i varit mindre bra eller kanske direkt dåliga ibland på att uppmuntra föreningslivet och det civila samhället, som gör viktiga insatser i vårt samhälle. Därför tycker vi kristdemokrater att det är mycket glädjande att regeringen nu kommer med ett förslag om att införa avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer. Detta är ett viktigt första steg för att börja stärka det civila samhället och dess funktionssätt. När man lyssnar på de olika oppositionsföreträdarna slås man av ett par saker. Dels är samhörigheten i reservationerna oerhört spretig, dels handlar det om fortsatt missmatchning när det gäller vilken politik olika företrädare för det största oppositionspartiet säger sig vilja föra. noterar att Socialdemokraterna har valt att utelämna sin egen syn på skattepolitiken i sin motion. Vi vet därför inte om, och i så fall hur, förmögenhetsskatten ska återinföras om Socialdemokraterna får bestämma. Vi vet inte vad det finns för funderingar om fastighetsskatten. Vi vet inte vilka skattehöjningar som planeras. Skattesänkningar är i varje fall inget som vi vågar hoppas på i deras förslag. Och om, eller ska vi säga när, den efterfrågade uppföljningen av jobbskatteavdraget visar på omfattande jobbskapande effekter kommer då Socialdemokraterna att ställa sig bakom införandet av det femte steget eller inte? Men det man främst slås av är oppositionspartiernas avsaknad av helhetsansvar. De skjuter in sig på någon sak här och någon sak där och gör ett nålstick här och ett annat där. I kommunpolitiken hemma i har vi principen att vi inte petar i varandras budgetar, utan vi ställer de olika förslagen mot varandra. Det förslag som vinner voteringen är det som gäller punkt. Vi har aldrig haft en styrande majoritet i . Den situationen gäller även . Men principen för hur vi hanterar budgetar finns kvar mellan partierna, och det är någonting vi håller heligt. Det skapar respekt för demokratin men också möjlighet för dem med mest mandat att styra. Allt annat blir ett kortsiktigt populistiskt beteende som inte är särskilt konstruktivt på . Vidare finns det få eller inga svar i Socialdemokraternas motion på hur vi ska få nya företag att starta och ekonomin att växa så att vi kan fortsätta att utveckla välfärden. Och om skattesänkningar alltid är av ondo är skattehöjningar i så fall alltid av godo? Om det inte finns några positiva effekter med att sänka skatter borde det väl inte finnas några negativa effekter med att höja dem? Men inte kommer det några sådana förslag heller. Man undrar helt enkelt om det finns någonting som oppositionen, och då särskilt Socialdemokraterna, är för? Har de ens en egen politik som de är för, eller är affärsidén numera helt enkelt att bara vara emot? Missmatchningspolitiken har fått ett nytt ansikte. : Barnfattigdomen har det talats mycket om och även i denna debatt. Det är en mycket viktig fråga som också belyser vikten av en välfungerande ekonomisk politik. Ett barn som lever i fattigdom gör ju det eftersom föräldrarna, eller föräldern, har det knapert ekonomiskt, är arbetslös eller lever i utanförskap på annat sätt. Den absolut viktigaste åtgärden för att minska barnfattigdomen är därför att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden och att minska arbetslösheten. Den andra åtgärden är att med riktade stöd just nå fram till de föräldrar som har de största behoven. Förutom sänkt skatt för dem med låga inkomster har vi redan höjt flerbarnstillägget i barnbidraget. sker även en höjning av flerbarnstillägget i bostadsbidraget. Det är välriktade metoder för att minska barnfattigdomen. Alliansregeringen har en bra ordination för att komma till rätta med problematiken. Men hur ser den konkreta socialdemokratiska ordinationen ut mot barnfattigdomen? Den kan vi inte utläsa någonting om i deras motion. 21 (MP) replik: Jag gläds med över utvecklingen på arbetsmarknaden och att fler får jobb. Men även med en låg arbetslöshet kommer människor att vara arbetslösa. Det kan handla om att man är mellan jobb eller att man inte har kommit in på arbetsmarknaden . Det kommer också att finnas människor som blir sjuka eller drabbas av olyckor. Då är det viktigt med en fungerande arbetslöshetsförsäkring och sjukförsäkring. Dagens försäkringssystem är ett lapptäcke av olika regler. Det är svårt att veta vad som gäller. Många sjuka och arbetslösa har svårt att få ersättning. Många känner sig djupt frustrerade och felaktigt behandlade. Problemen är inte nya, men de har eskalerat i och med den borgerliga regeringens förändringar. De små förbättringar som regeringen efter en massiv kritik föreslår är långt ifrån tillräckliga. Det finns ett brett stöd i och det finns ett folkligt stöd för snabba förändringar av sjukförsäkringen. Det handlar om att förbättra ersättningen för dem som kallas för nollklassade. Det handlar om arbetsförmågan och hur den ska prövas mot arbete. Min fråga till är vad han som kristdemokrat kommer att göra för att skynda på regeringen i frågan. 22 (KD) replik: Jag lyssnade på ditt tal, . höll jag med dig om vad du sade. Det var en bild vi gärna ställer upp på. Sedan började det röra till sig i en del frågor. Det handlar bland annat om detta med att slå ihop a-kassan, sjukförsäkringskassan och försörjningsstödet med varandra. Det skapar ganska stora problem i sammanhangen, vill jag påstå. A-kassan ska vi ha som ett stöd när man går mellan två jobb. Jag tror att vi är tämligen överens över partigränserna om att det är så det ska fungera. Det är en viktig funktion, och de flesta använder den också så. Den fungerar på det sätt som den ska göra. Det står vi fullständigt bakom. När arbetslösheten nu går ned i snabb takt och vi under slutet av mandatperioden kommer att se att vi har en låg arbetslöshet i gamla mått mätt nedåt kanske 3 ½ procent har a-kassan den funktion den ska ha. Så ska det också vara. Vi får inte hamna i ett läge där vi bromsar utbudet av arbetskraft, speciellt när vi har ett sug efter arbetskraft. Det vore det sämsta utgångsläget, anser jag som kristdemokrat. Då ska vi skapa fortsatt tryck på jobbskapande åtgärder och se till att företagen har snurr och att vi har en matchning av arbetskraften mot den efterfrågan som finns. 23 (MP) replik: Vi kommer att fortsätta arbeta med vårt förslag om en sammanslagen sjuk- och arbetslöshetsförsäkring. Det är inte en fråga i dagens budgetdebatt. Däremot tog jag upp frågan om bristerna i sjukförsäkringen, och valde att bara kommentera arbetslöshetsförsäkringen. Vi menar att bristerna i sjukförsäkringen inte kan vänta med åtgärder. Den bortre gräns som den borgerliga regeringen har infört har lett till att närmare 50 000 människor har utförsäkrats. En stor andel av dem som får försörjningsstöd är sjuka utan ersättning från sjukförsäkringen. Många står helt utan stöd. Den omänskliga behandlingen av sjuka människor måste stoppas . Regeringen måste handla. Allianspartierna, inte minst , måste ta ansvar. Det är vårt och verklighetens folks budskap till . 24 (KD) replik: Debatten angående sjukförsäkringen skedde under många timmar. Det förslag som vi kristdemokrater har varit med och drivit fram är nu ute på remiss från regeringens håll. Remissen pågår för fullt. Ni har valt en annan väg där ni inte ens vill sända ut era förslag på remiss för att få reda på hur det funderar. Låt oss vara överens om att sjukförsäkringen var omänsklig tidigare för många människor som aldrig fick en chans att komma tillbaka till arbete. Det har vi rättat till, men när man rättar till stora reformer finns det också risk för att människor hamnar mellan stolarna. Det har också skett, och är vi ute för att rätta till den problematiken. Vi har rått på det stora bekymret, men vi måste också rätta till de här fallen mellan stolarna. Därför är det viktigt att göra det ordentligt med en rejäl remissrunda där vi kan får veta om det här håller och om det är rätt väg för att komma åt den här problematiken. Det ställer inte upp på, hörde vi i den debatt som var i går, utan ni vill ha någonting som inte remissas och beaktas ordentligt innan man sätter saker och ting i sjön. Som kristdemokrat tycker jag tyvärr inte att den inställningen håller. 25 (V) replik: Jag har en liten kort kommentar. Det var inte sjukförsäkringen det var fel på i det förra systemet, utan det var arbetsgivarna som inte tog ansvar för rehabiliteringen. Men det var inte därför jag begärde ordet. vill gärna framstå som om man värnar skattebetalarnas pengar. kan vi se att alltmer av skattebetalarnas pengar går till vinster i stället för till vård, omsorg och utbildning. Om vi tittar på vilka dessa vinster går till kan vi se att det framför allt är till stora riskkapitalbolag med säte i skatteparadis. Deras syfte är att undgå skatt. De lever till på skatter men vägrar själva att betala skatt. De bildar bolagskedjor med sex till sju bolag för att kunna föra pengar mellan bolagen och på så vis undgå skatt. De använder de stora vinster de gör till att köpa upp allt fler välfärdsverksamheter för att sedan sälja av dem med rekordstor avkastning. Det finns avkastningar på . Tre av fyra bolag inom äldreomsorgen, fem av fem bolag inom handikappomsorgen och två av fyra bolag inom sjukvården ägs av riskkapitalbolag. Om vi tittar på avkastningen på eget insatt kapital kan vi se att i elbranschen är den , i bankerna, som brukar skälla på, , i sjukvården , i utbildningen och i äldreomsorgen . Väldigt mycket av skattebetalarnas pengar går till sådant som de absolut inte ska gå till. Dessutom kan vi lägga till att direktörerna i de här privata bolagen har nästan dubbelt så höga löner som höga tjänstemän inom offentlig sektor. Det är väldigt mycket pengar som går dit de absolut inte ska gå, det vill säga till vinster, skattesmitning och direktörers löner. På vilket sätt är det att värna skattebetalarnas pengar, ? 26 (KD) replik: Under anförande satt jag och funderade på i vilket parlament jag befann mig. Jag tänkte: Kan det vara ? Kan det vara det hon beskriver? Eller satt jag i ? Inte ens i har man det så eländigt som det du försökte beskriva, . Det är lite märkligt att man inte känner igen sig när du tycker och påstår en massa saker. Jag tror att det var fler än jag som hade den uppfattning. Sedan frågade du om vinst. Vinst är någonting bra. Det visar att företag fungerar bra. Det ska vi inte vara rädda för. Jag vill ställa en fråga till dig, . Du påstår att skattepengarna är i fara i de företag som bedriver skolverksamhet eller annan tjänsteverksamhet. Hur är det med byggbolagen som bygger hus åt kommunerna? Får de gå med vinst? Eller ska vi ta tillbaka skattepengar från dem också? Hur är det med dem som plogar våra vägar, hur är det med dem som bygger våra vägar och hur är det med dem som lägger räls på order? Det är skattepengar. De går med vinst, men det nämner du aldrig. Det är samma skattepengar, . Är det någon skillnad på de skattepengarna? Du fokuserar bara på dem som går med vinst när de levererar tjänster till kommunen. Vad är skillnaden, ? Det är ju samma skattepengar. Ska NCC och inte få tjäna pengar längre? 27 (V) replik: Jag ser att är i samma klass som och anser att rättigheter som vård, utbildning och omsorg kan jämföras med att köpa en resa till . Det är ganska stora skillnader mellan att bygga ett hus och att få tillgång till vård, omsorg och utbildning, vilket vi har rätt till som medborgare i ett land. försöker också blunda för den verklighet som finns omkring honom. Vi har 228 000 barn som lever i fattigdom. av ensamstående föräldrar lever i fattigdom. av alla småbarn går i barngrupper med 21 barn eller fler. Varje fritidspedagog tar hand om 31 barn. Det är ditt , . Jag tycker att du ska våga se det. pratade vi om hur vi använder skattepengarna. Man kan göra saker med skattepengar som förbättrar så att vi får mindre barngrupper i förskolan, fler anställda i äldreomsorgen och att de anställda i äldreomsorgen får bättre villkor. går det åt andra hållet. När man privatiserar försämras de anställdas villkor väldigt tydligt. Jag kan ta ett exempel hemifrån där heltidsanställda i kommunen numera har fått gå över till ett privat bolag som tagit över gruppbostäderna för utvecklingsstörda. får de jobba för att få ihop samma lön. När man tar in vinster försämras de anställdas arbetsvillkor och man blir färre anställda. Vi besökte en vårdcentral i där de hade sagt upp hälften av undersköterskorna. Det är rätt tydligt att syftet är att gå med vinst. Det får sådana här effekter. Dessutom har ni byggt system som gör det mer lönsamt att vårda relativt friska människor än svårt multisjuka äldre. Jag tog upp ett exempel i går där en äldre multisjuk kvinna numera fick göra tre besök på den privata vårdcentralen därför att man fick betalt per läkarbesök. när den var offentlig räckte det med ett besök. Det får konsekvenser när man får in vinstdrivande krafter i verksamheterna. Dessutom stannar de goda idéer i varje företag som en affärshemlighet i stället för att spridas vidare till allas gagn. 28 (KD) replik: blandar in ganska många olika saker i sitt anförande, men jag fick inte något svar på den fråga jag ställde. Jag frågade om det var någon skillnad mellan de skattepengar som NCC tjänar och de skattepengar som ett bolag som bedriver äldreomsorg tjänar. Det är samma skattepengar, . Den här debatten hade vi i går. 233 nya vårdcentraler har kommit till i vårt land sedan vi införde vårdvalssystemet. Den mätning som kom i går från Kommuner och Landsting av hur patienterna upplever vården visar att siffrorna har förbättrats. De har förbättrats stadigt år för år då var med och styrde i . Den upplevda kvaliteten har stadigt ökat hos våra medborgare. Det är den vägen vi ska gå. finns det stora överskott i kommunerna och landstingen. Det visar de siffror som kommer från Kommuner och Landsting. Där äger lokalpolitikerna förmågan att själva fatta beslut om hur många barn det ska vara i barngrupperna, hur hög lön lärarna ska ha och hur hög lön sjuksköterskorna ska ha. I vår kommun i styr tillsammans med Socialdemokraterna, och inte lägger de fram förslag om att höja lönerna trots att prognosen är plus 200 miljoner för kommunen. De lägger inte fram förslag om att sänka antalet barn i barngrupperna på ett realistiskt sätt. De äger frågan. Det är inte du eller jag som äger den frågan här i riksdag, . Den har vi lagt på den kommunala nivån. riksdag ser till att det finns resurser, verktyg och pengar för att göra detta, men sedan är det den lokala nivån som måste driva igenom hur det ska se ut i verksamheten lokalt. Det har inte du eller jag ansvaret för, , utan det har dina lokala politiker i . Ta dem i hampan i stället! 29 Finansminister (M): Det har utspelat sig ett grekiskt drama i . En hel värld har stannat för att titta på en parlamentarisk omröstning. Fanns det ett förtroende eller fanns det inte ett förtroende för den socialdemokratiska regeringen i ? Man landade i ett bra beslut med ett fortsatt förtroende, men det ändrar inte situationen. Det är ett mycket besvärligt läge. Vi har en osäkerhet inte bara om den europeiska återhämtningen utan om återhämtningen i världsekonomin som är kopplad till det som sker i . Låt oss inte missförstå hur lång väg tillbaka man har. ligger en grekisk statsobligationsränta på , och på en tioårig obligation i ligger motsvarande ränta på 2,85. När vi genomförde vårt saneringsprogram hade vi i skuld, och grekerna är på väg mot i skuld. Det är en utomordentligt lång väg tillbaka. Man kan bara beklaga att har en opposition som tycks lida av en patologisk ansvarslöshet. I stället för att man samlar landet och tar ansvar splittras man, konfronteras och skapar en osäkerhet, trots att det i realiteten inte finns några alternativ. Det finns inga andra vägar framåt i ett sådant här läge än att man reser sig upp och tar ansvar. Det betyder att man får höja skatter. Det betyder att man får sänka utgifter. Det betyder att man får leva under mycket tuffa politiska och ekonomiska förhållanden . Det finns naturligtvis inte ett stöd i den grekiska befolkningen för den här politiken, i den meningen att någon politiker i något land uppskattar mycket stora skattehöjningar och mycket stora utgiftsneddragningar som en samlad politik. Men icke desto mindre tror jag att det finns en insikt hos det grekiska folket och hos andra att det inte finns något alternativ i meningen att man måste återställa ordning och reda. Vi kan bara hoppas att oron i lägger sig. Det är tydligt att efter vårpropositionen har det tillkommit nya risker i världsekonomin. Vi har oljepriser som har landat på en hög nivå. Vi har och kärnkraftsavveckling i . Det skapar en osäkerhet inte bara om vad det betyder av mänsklig tragedi efter en och en kärnkraftsolycka utan också om energiförsörjningen i ett av världens ledande industriländer, det vill säga , som också uppenbart får följdverkningar på tysk politik. Vi har matpriser. Hos oss handlar det om att bönderna kan glädja sig åt att vetepriserna äntligen ligger på nivåer som gör att en god skörd kan löna sig för dem som sliter med detta. Men för många andra länder betyder höjda matpriser kraftigt stigande inflation och att miljoner människor har svårigheter att hitta tillräckligt med föda för att vara mätta. Sammantaget har vi haft en börs och räntor som skapar osäkerhet. Läget i världen är mer bekymmersamt och mer oroligt än vad det har varit på . Inte minst bidrar utvecklingen i till detta. Det råder en grundläggande osäkerhet om amerikanerna kommer att klara av sin ekonomiska politik stora underskott, stor utlandsskuld, stora bekymmer, präglat av en splittrad politisk miljö, där demokrater vägrar ta ansvar för nödvändiga beslut på utgiftssidan och republikaner vägrar ta ansvar för nödvändiga beslut på inkomstsidan. Vi har en återhämtning i världsekonomin. Vi har fått en ny konjunkturprognos från KI som räknar med en stark tillväxt i men också en relativt stark världsmarknadstillväxt. har företag som står sig väl i konkurrensen. Vi gynnas av att och nu växer snabbt. Man efterfrågar både Volvos bilar och Volvos lastbilar i en sådan situation. står också starkare än många andra länder i detta läge. Vi har starka offentliga finanser över 1 procents överskott , ser det ut som . Vi är det enda EU-land som klarar sitt medelfristiga mål , och året därpå. Vi har ett strukturellt sparande justerat på konjunkturer som stiger upp mot av bnp mot slutet av mandatperioden. Bara började människor tala om att detta inte längre var viktigt, men vi har en skuld som gräver sig nedåt mot nivåer som skapar stabilitet. ligger långt från . Men ligger bara långt från om vi ser till att det förblir placerat i den stabila miljö vi är. har goda förutsättningar därför att vi har en stark konkurrenskraft. Vi är en av världens mest konkurrenskraftiga ekonomier. Vi har en öppenhet i vårt land, en öppenhet mot ny teknik. Vi ska naturligtvis vara världsledande i att utveckla hållbarhet i en CO2-omställning som är nödvändig. Vi ska vara precis lika ledande i en teknikutveckling som gör att och kan sälja skärverktyg och lastbilar i en hård konkurrensutsatt värld. Vi ska ha en öppenhet mot människor som behöver komma hit men som också ska komma in i vårt samhälle. Vi ska ha en öppenhet mot vår omvärld. Det är bara genom frihandel vi kan bygga långsiktig välfärd. Vi har också en arbetsmarknad som fungerar bättre än vad den gör i många andra länder, med välutbildad arbetskraft, ansvariga parter på arbetsmarknaden, en lönebildning som präglas av både ansvar och flexibilitet. kom AKU-siffran för maj. Sysselsättningen ökar med 105 000 jämfört med . har vi inte fått statistiken från alla andra länder, men jag är relativt säker på att detta är den starkaste sysselsättningsutvecklingen i . För räknar KI med en sysselsättningsökning på 250 000, bland annat tack vare den politik regeringen har lagt fast. Tittar vi på regeringens mandatperiod säger KI:s prognos att vi skulle ha en sysselsättningsökning på 400 000 personer. Det är det vi ska diskutera i valrörelsen .