prot · GY09121 · 2011-06-22 00:00:00 — Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 M, 22 FP, 19 C, 16 KD För res. 1: 98 S Avstod: 21 MP, 19 SD, 17 V Frånvarande: 14 S, 10 M, 4 MP, 2 FP, 4 C, 1 SD, 2 V, 3 KD (S) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. SkU33 Redovisning av skatteutgifter Kammaren biföll utskottets förslag. FiU21 Vårändringsbudget Punkt 5 (Bemyndigande för anslaget 2:53 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m.) 1. utskottet 2. res. 1 (SD) Votering: 276 för utskottet 19 för res. 1 15 avstod 39 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 97 M, 21 MP, 22 FP, 19 C, 2 V, 16 KD För res. 1: 19 SD Avstod: 15 V Frånvarande: 13 S, 10 M, 4 MP, 2 FP, 4 C, 1 SD, 2 V, 3 KD (V) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 14 (Ändrade ramar för utgiftsområden samt nya och ändrade anslag) 1. utskottet 2. res. 2 (MP) 3. res. 3 (SD) Förberedande votering: 21 för res. 2 19 för res. 3 270 avstod 39 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 253 för utskottet 21 för res. 2 36 avstod 39 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 97 M, 22 FP, 19 C, 16 KD För res. 2: 21 MP Avstod: 19 SD, 17 V Frånvarande: 13 S, 10 M, 4 MP, 2 FP, 4 C, 1 SD, 2 V, 3 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. FiU33 Årsredovisning för staten 2010 Kammaren biföll utskottets förslag. JuU28 Anmälningsplikt vid idrottsarrangemang 1. utskottet 2. res. 1 (M, FP, C, KD) 3. res. 2 (SD) Förberedande votering: 147 för res. 1 19 för res. 2 144 avstod 39 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 156 för utskottet 154 för res. 1 39 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 21 MP, 19 SD, 17 V För res. 1: 97 M, 22 FP, 19 C, 16 KD Frånvarande: 13 S, 10 M, 4 MP, 2 FP, 4 C, 1 SD, 2 V, 3 KD Som vanligt kan jag konstatera att det varit ett intensivt riksdagsår som har innehållit mycket arbete men också ganska många roliga stunder. Strävan efter att ska vara en än mer dynamisk debattarena fortsätter. Den här våren har jag framför allt noterat en mycket stark debattglädje bland er ärade ledamöter. Jag tänker inte bara på debatterna om datalagringsdirektivet och utan också på interpellationsdebatter. Enbart i samband med stoppdagen inlämnades 50 interpellationer. Antalet aktuella debatter i kammaren har också ökat väsentligt, och debatterna fortsätter även med en aktuell debatt. Jag kan ju tillägga att den stora debattlusten har lett till en kraftigt ökad kaffekonsumtion enligt kammarservice. Jag kan också konstatera att denna kammares ledamöter numera är omåttligt roade av voteringar. Tiden för voteringar har slagit alla tidigare rekord. Som ni vet har vi vissa kvällar även passerat 23-gränsen. Vi lär nog få sitta här fler sena kvällar som det nu ser ut. har också en omfattande och ökande internationell verksamhet. Under den här mandatperioden har utskotten fått ytterligare till sitt förfogande för att själva kunna fatta beslut om att delta i konferenser. Det internationella utbytet är en viktig del för hela och alla utskott. Öppnandet av nästa äger rum . Jag hoppas att alla noterar att öppnandet kommer att ske i stället för . Ändringen av detta berodde på att vi tog hänsyn till ett möte med , som dess värre är inställt. Inställt är, som sagt, inte öppnandet. Jag vill påminna om att alla får en inbjudan elektroniskt, och man kommer även att få skicka in svaren elektroniskt. Detta ska kunna ske via Helgonät. har många fina och gamla byggnader, men tyvärr börjar en del hus bli lite , vilket märks. ska en generalplan för fastighetsutvecklingen av riksdagsbyggnaderna tas fram som inkluderar konferensdelar, stambyten, tätning av tak och mycket annat. Det kommer att komma mycket mer information i och med att detta berör kammarens ärade ledamöter högst påtagligt. Tre ledamöter har valt att lämna . har en diger meritlista från . Hon kom in 1982 och har varit ordinarie ledamot i arbetsmarknadsutskottet, vice ordförande i socialutskottet och ledamot i . Dessutom har hon varit suppleant i ett stort antal andra utskott. har också varit statsråd, bland annat på , , samt . Hon har också varit vice statsminister. blev första kvinnliga partiledare och därmed en förebild för många. Men hon har framför allt, må jag säga, varit förste vice ålderspresident i den här kammaren under den gångna mandatperioden. Få politiker har varit så tongivande och närvarande inom svensk politik som . har drivit många frågor, men hon har haft ett särskilt engagemang när det gäller jämställdhet, kampen mot rasism och främlingsfientlighet och när det gäller hbt-personers rättigheter. Hon är en erkänt skicklig debattör, och vi har fått ta del även av hennes humor. Enligt egen utsago arbetar hon bäst i motvind. Om detta vittnar hennes partikolleger, som säger: är en stark ledare som aldrig backar när det blåser snål motvind utan arbetar målmedvetet framåt med det hon tror på! Men hon beskrivs också som en lyssnande och resonerande politiker som är bra på att sätta sig in i hur andra människor tänker, skicklig på att medla och på att hitta kompromisser. Jag vill därför tacka dig, , för dina insatser här i genom att överräcka denna medalj. (Applåder) Regeln är: Gärna pension, men först en rejäl medalj! Jag vet inte om denna är så rejäl, men den är fin i alla fall. (Applåder) Moderaten kom in i 2006. Under förra mandatperioden var hon ordinarie ledamot i civilutskottet, där hon engagerade sig främst i frågor som gäller bostäder och byggande. var mycket aktiv i arbetet med att ta fram den nya plan- och bygglag som trädde i kraft . I utskottet har hon haft ett särskilt engagemang för överförmyndarfrågor. har också varit drivande i frågor som ligger nära universitets- och forskningsmiljön, stärkandet av den akademiska friheten och inte minst arbetet med den nya ESS-anläggningen i , som kommer att vara en av största forskningssatsningar . Moderaten valdes in i 2010, och hon blev suppleant i försvars- och arbetsmarknadsutskottet. valde dock att lämna . Men hon vände inte samhällsfrågorna ryggen då hon numera är kommunchef i . På vägnar vill jag tacka och för deras insatser i . (Applåder) Men vi har ytterligare en person som lämnar oss, nämligen vår avgående biträdande riksdagsdirektör . påbörjade något motvilligt det som har kommit att bli en ganska lång karriär i som föredragande i . var, och är fortfarande, väldigt fäst vid och . Det är därför han bor på numera. Han vägrade därför i det längsta att lämna sina hemtrakter och veckopendlade i stället till arbetet i . behöll också länge både tandläkare och frisör i . När han flyttade till för gott blev huvudstaden ingen långvarig fast punkt i tillvaron. Pendlingen till byttes snabbt mot färjor och pendling till . Där hade ledamoten , som var ledamot av som var föredragande, sin hemvist. Pendlingen till pågår fortfarande. blev biträdande kammarsekreterare och chef för protokollskansliet. blev han chef för kammarkansliet. har även vikarierat som chef för ett antal olika enheter runt om i . I rollen som biträdande riksdagsdirektör, och under hela den långa karriären i , har bakgrund som statsvetare varit en stor tillgång. har snabba och träffsäkra kommentarer som innehåller både charm, värme och humor och som kanske delvis kan härledas till hans västkustska ursprung. Vi är tacksamma för att har velat sträcka ut sin tid i . Han är nämligen tillbaka för att sätta in sin efterträdare i jobbet. Kanske beror detta på att vi har svårt att släppa taget om honom. Men det har kanske också varit en smula ömsesidigt. Som tjänsteman gör man sig inte förtjänt av en medalj från . I stället får ett lejon, det vill säga ett lejon till ett lejon på tjänstemannasidan. (Applåder) Som sig bör får väl fortsätta att forska om riksdagslejonets härkomst, för det har vi ännu inte riktigt lyckats reda ut. Tack ska du ha! (Applåder) Jag vill också ta tillfället i akt att uttrycka min stora uppskattning för det hängivna arbete som läggs ned av all personal i med direktören i spetsen. Tack för ert engagerade arbete för att ska fungera på bästa sätt och för era ansträngningar att underlätta för ledamöter i det dagliga arbetet och för demokratins funktion! En riktigt skön sommar önskar jag er alla! Men jag önskar er också välkomna till interpellationsdebatter nu , , till den aktuella debatten och återrapporteringen från samt till seminarier och tal i . Nya interpellationer får lämnas in från , och den första interpellationsdebatten efter juli månad kommer att hållas . Det kan även, som ni väl vet, kära ledamöter, komma andra sammanträden . Innan jag säger slutgiltigt tack vill jag påminna gruppledarna om att det är gruppledarsammanträde på mitt rum nu efter detta. Tack ska ni ha, och lycka till och i kommande debatter! 82 Tjänstgörande ålderspresident (KD): I egenskap av nytillträdd vice ålderspresident jag tar i praktiken upp fallna mantel är det en stor ära för mig att så här i slutet av riksdagsåret å alla ledamöters vägnar få rikta ett varmt tack till dig, Per , och till de tre vice talmännen. Tiden går ju fort när man har roligt. Det kan vi vanliga ledamöter känna som kan gå ut och in här lite som vi vill. Jag vet inte hur det är för er som har att leda våra möten här, men jag kan tänka mig att en eller annan talman har tyckt att det har segats lite i debatterna. Det har kanske varit lite svårt att kväva en gäspning, men jag tycker att ni har hållit masken på ett fantastiskt fint sätt. De gånger som ni har visat vad ni har tyckt har det varit väldigt väl motiverat, om jag får säga min mening. Talmannen uppbär rikets näst högsta ämbete, och han gör det på vårt mandat. Det är väldigt viktigt att han eller hon gör det med värdighet och på ett oväldigt sätt. Det har Per gjort med ett utmärkt bistånd av de tre vice talmännen. Jag måste också säga att han har visat att han är de svåra kontrapropositionsvoteringsordningarnas okrönte mästare. Vid sidan av de här stora och ibland tillfällena har vi alla de dagliga debatterna och den dagliga inrutade rutinen som vi måste följa för att arbetet ska löpa på ett rättsenligt och effektivt sätt. Det här är ett svårt arbete som jag inte alls avundas er, särskilt inte sedan ni nu också ska övervaka vår så kallade klädkod. Det är en nog så grannlaga uppgift. Den förre finansministern var kanske ändå en lösning på spåren när det gäller hur klädkodstvister ska lösas på ett rättssäkert sätt. Jag minns mycket väl när han hörde fel när nuvarande EU-parlamentarikern presenterade sig som folkrättsjurist för den då yblivne finansministern. Folkdräktsjurist, sade . Vi kanske skulle koppla en sådan expert till talmansstaben eller till kammarkansliet. Vad vet jag? Talmannen får väl ta upp det på det här gruppledarmötet som vi strax ska ha. Vi har som gruppledare numera klädkodsfrågor på dagordningen av och till. Det är alltså under det dagliga arbetet som tiden rusar i väg även om inte allt alltid är så roligt. Plötsligt är det att lägga ännu ett riksdagsår till hävderna, och där är vi . Det är inte min sak att betygsätta vårt arbete under det gångna riksdagsåret. De politiska insatserna ska och kan vi ha olika meningar om, men att vi har företrätts på ett ypperligt sätt av våra fyra talmän är vi helt eniga om. Tack och väl mött efter vad ni och vi förtjänar av en skön och vacker svensk sommar! Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna . 12 § Svar på interpellation 2010/11:325 om förändrade sociala avgifter 83 Finansminister (M): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att rätta till de oönskade förändringarna inom socialavgifterna. Socialavgifterna, inklusive den allmänna löneavgiften, är i ekonomisk mening skatter och avgifter som betalas på lön eller annan ersättning för utfört arbete. I samband med omläggningen av pensionssystemet gjordes en omstrukturering av socialavgifterna där det bestämdes att eventuella justeringar av avgifterna ska ske inom ramen för ett i princip oförändrat avgiftsuttag. Det sammanlagda uttaget av socialavgifter och allmän löneavgift bestäms av . , i samband med budgetprocessen, görs en kalibrering av alla delavgifter i socialavgifterna utom ålderspensionsavgiften. Avsikten är att varje avgift ska stå i rätt proportion till de utgifter den ska finansiera. Kalibreringen görs med hjälp av prognoser på intäkterna från de samlade socialavgifterna och prognoser på de utgifter som varje avgift ska finansiera. Genom kalibreringen bestäms nivåerna på varje delavgift. har antalet sjukskrivna minskat, och kostnaderna för sjukförsäkringen har därmed blivit lägre. Det har gjort att sjukförsäkringsavgiften i socialavgifterna har sänkts. Den allmänna löneavgiften har därför justerats i motsvarande mån för att hålla det totala avgiftsuttaget oförändrat. Jag har mot denna bakgrund inte för avsikt att vidta några åtgärder när det gäller fastställandet av socialavgifterna. 84 (S): Jag får tacka ministern för svaret. Tyvärr tror jag att ministern har missuppfattat min fråga. Jag har inte varit ute efter att få ett svar som jag kan få från vilken jurist som helst i landet. Hur räknar man fram var besluten tas? Vem betalar man till? Det kan många fler svara på än finansminister. Det jag är intresserad av, fru talman, är den politiska vilja som ligger bakom dessa procentsatser. Bakom varje socialavgift finns det en lagtext, och det är lagtexten som bestämmer vilka som är berättigade till försäkringar, till exempel sjukförsäkringsavgiften. Det är lagtexten som egentligen bestämmer i vilken omfattning man är berättigad när man är berättigad. Det är den politiska viljan från som har gjort att man har minskat möjligheterna för dem som är sjuka. Vi hade debatten i går, fru talman, och står på sig. har man återförvisat ett utskottsinitiativ till utskottet. Det tyder på att det är högst ideologiskt för moderater att sänka socialavgifter. Det handlar inte om någonting annat än om ideologi. Varför gör man det? Om man gör som med finansministern i spetsen nu har gjort, när man i princip har halverat sjukförsäkringsavgiften, leder det till att man har frigjort ett antal miljarder från löntagarnas löneutrymme som är avsatta för att de ska kunna skapa sig en trygghet vid sjukdom. Det tar finansminister och flyttar till den allmänna löneavgiften. Vad står det om det i lagtexten, fru talman? Tyvärr står det en tom rad, för som finansministern påstår är det ren skatt. Den skatten är jag intresserad av: Till vad har finansministern använt de pengar som man har tagit ifrån löntagarna, det löneutrymme som löntagarna avstod för att kunna skapa sig en trygghet? Det tog finansministern och flyttade till den allmänna löneavgiften där han förfogar, helt fritt, över pengarna. Då är frågan, som sagt: Kan ministern redogöra för vad han har använt pengarna till som han har tagit ifrån de utförsäkrade, alla sjukskrivna som har fått sänkt nivå i försäkringen och minskade rehabiliteringsmöjligheter? Vad har man använt de pengarna till? 85 Finansminister (M): Låt mig påtala att det inte har skett några förändringar av systemet att fastställa löneavgifterna, vare sig den allmänna löneavgiften eller arbetsgivaravgifterna, . De beräknas och fastställs på exakt samma sätt som har gjorts sedan, såvitt jag förstår, vi gemensamt med Socialdemokraterna lade fast reglerna för detta i pensionsuppgörelsen. här rör hur vi fastställer socialavgifterna och den allmänna löneavgiften. Svaret är att de fastställs på samma sätt som de har fastställts tidigare. Det har alltså inte skett någon förändring på det området. Såvitt jag förstår finns det inte heller från Socialdemokraternas sida någon vilja att bryta upp systemet som vi lade fast gemensamt i pensionsuppgörelsen, utan regelverket för detta kommer att stå fast även , som kan överblickas. varierar skatteinslaget i socialavgifterna uppåt och nedåt. De varierar nedåt när socialutgifterna stiger, eftersom det här är skattedelen av det, och vice versa. Jag måste säga att jag har lite svårt att förstå vad som ligger i frågeställningen. Det är väl bekant att det är på det här sättet. Jag är också lite förvånad över att en socialdemokratisk riksdagsman ställer frågorna, därför att Socialdemokraterna har som grundläggande idé att höja socialavgifterna inte hur de beräknas utan hur de tas ut. Den största skattehöjning som Socialdemokraterna föreslår är höjningen av arbetsgivaravgifterna för unga. Det är en arbetsgivaravgiftshöjning på för alla under åldersgränsen som motsvarar en ökning av skatteinbetalningen i storleksordningen 1015 miljarder, om jag inte missminner mig. Därtill vill Socialdemokraterna återställa sjukförsäkringsreformerna till det de var innan. Och vi vet ju att om vi inte har den utveckling som vi nu har i korten kommer det att kosta tiotals miljarder, och då kommer naturligtvis avgifterna till sjukförsäkringen och förtidspensionen att stiga. Jag har lite svårt att förstå hela resonemanget i den här interpellationen. Men, som sagt, hur vi fastställer de här avgifterna har inte ändrats och kommer inte att ändras. Vi är överens brett över blockgränsen om grunderna i detta system, och det antar jag att vi också kommer att vara framöver. 86 (S): Jag kunde föra den här debatten i princip med vilken jurist eller ekonom som helst i landet. Finansministern anser sig inte ha någon politisk åsikt i frågan, utan det är bara rent tekniska saker. Då behöver man inte ta upp tid för det här i kammaren, när finansministern vägrar att svara om det politiska innehållet. Det här säger är ju så klart: Det är klart att ingen vill ändra beräkningen, den del som här säger, sättet att beräkna. Men problemet är, , att ni moderater går in och ändrar förutsättningarna för en försäkring där löntagare avstår ifrån löneutrymme för att kunna skapa sig en trygghet ifall man blir sjuk. Det är där ni går in och förändrar. Därmed skapar ni helt andra förutsättningar. Ni sätter en bortre gräns i försäkringen. Ni utförsäkrar folk. Jag kan berätta om ett exempel från där man fick utförsäkra en kvinna och läkaren sade: Det finns ett sätt att åka till , och det är ambulans. Det är det ni gör när ni ändrar förutsättningarna i lagtexten. Antingen pratar vi förbi varandra eller också vägrar ministern att ha en politisk åsikt i frågan. Jag hoppas att det är det första, så att vi kan hitta en linje, så att vi kan titta på vilka politiska åsikter ministern har i frågan. Försäkringen går med vinst vartenda år, trots de beräkningar som görs. Om vi koncentrerar oss bara på sjukförsäkringen: Den har gått med vinst på 11 miljarder , 9 miljarder , drygt 3 miljarder och drygt 4 miljarder , trots att ni har halverat avgiften. Man kan titta på löneavgiften. Den har gått från 33 miljarder till 93 miljarder . ligger den på , vilket innebär att det löneutrymme som varje löntagare i har avstått, det har tagit i anspråk och flyttat till en skatt som man förfogar över helt själv. Jag upprepar, fru talman, min fråga: Vad har använt pengarna till? Detta är ju ett löneutrymme som löntagarna har avstått, och har tagit över pengarna till en skatt. Men vad har man använt pengarna till? 87 Finansminister (M): Låt mig påtala att interpellationen inte rör förändringar av sjukförsäkringen utan nivåförändringar inom de avgifter som vi har på löntagarna. Det är så interpellationen är ställd. Det som tas som exempel är att sjukförsäkringsavgifterna har halverats. Inom ramen för det har löneskatten höjts. har vi fått en redogörelse för hur stora de förskjutningarna är. Detta är en fråga som avhandlas i varje budgetproposition och vårproposition. Den är av högeligen teknisk karaktär och har mycket begränsat politiskt innehåll. Då och då försöker inte minst våra arbetsgivarorganisationer föra upp detta som om det var en politisk frågeställning, att omfördelningen av avgifterna mellan de olika delavgifterna är en förändring som betyder något. Jag brukar alltid värja mig från den diskussionen av det enkla skälet att vi har en pensionsuppgörelse och ett regelverk och att det inte är någon under- eller överfinansiering. Vi har klarlagt exakt hur det ska vara. Man betalar en löneavgift på lönesumman, och den fastställs sedan så att vi har statsinkomster. Fördelningen mellan de olika löneavgifterna görs som en rent teknisk diskussion. Jag delar interpellantens utgångspunkt i inläggen att detta är en fråga som skulle ha kunnat ställas till vilken jurist eller ekonom som helst på . Det redogörs för detta i rent tekniska termer i budgetpropositionen. Jag har ingenting att tillägga till det. Vi gör de beräkningarna, och sedan fastställer vi löneavgiften. Det är svaret på den fråga som har ställts till mig. Jag har inte fått frågor om sjukförsäkringen. Jag har inte fått frågor om Socialdemokraternas idéer om höjda arbetsgivaravgifter för unga eller hur mycket det kostar att återställa den socialdemokratiska sjukförsäkringen. Jag har fått frågor om nivåförändringar inom delavgifterna på löneavgifterna. Den frågeställningen har jag svarat på. Det är en högeligen teknisk fråga med mycket begränsat, nära nog obefintligt politiskt innehåll. 88 (S): Jag har under pågående debatt ställt frågan. Varför säger jag i interpellationen att det är orättvisa och oönskade förändringar? Man kan ju inte, , komma ifrån att det finns en lagtext som reglerar hur man ska beräkna. Vad ska man använda pengarna till? Det heter inte skatt utan avgift för att man ska veta vad pengarna används till. Begränsar man vilka som är berättigade att utnyttja de utgifterna är det solklart att man frigör resurser till något annat. får varken jag eller någon annan i kammaren svar på frågan: Vad har ministern använt pengarna till? Det handlar om löneutrymme som löntagare har avstått från. Vad har man använt de pengarna till? Den frågan kommer förmodligen att bli helt obesvarad i den här debatten, eftersom ministern vägrar att ha en politisk åsikt i frågan. Det är så uppenbart och så beklagligt att vi har en finansminister som inte har någon politisk vilja eller åtminstone inte visar den i den här debatten, vilket jag beklagar starkt, eftersom vi nu skulle få klargjort vad man har använt pengarna till och varför man har den här inställningen till sjukförsäkringen och för den delen andra försäkringar. 89 Finansminister (M): Detta är en interpellation som på många sätt är besvärlig att hantera. Det normala är att frågeställningar om förändringar av de avgifter vi har kommer från olika näringslivsorganisationer. och Företagarna tar ofta upp det, med antydningar om att det faktum att sjukförsäkringsavgiften och socialavgifterna innehåller ett skatteelement skulle vara ett skäl att sänka socialavgifterna. Det brukar jag möta när vi diskuterar. De menar att det finns ett stort utrymme för att sänka skatterna. Jag brukar varje gång avstå från den diskussionen, eftersom den är så märklig. Vi har ett system som är fastlagt och där lagstiftningen är glasklar. Vi har en arbetsgivaravgift. Den betalas, och sedan fördelas den på olika avgifter. Det finns inget över- eller underskott i det sammanhanget, utan det är en arbetsgivaravgift, och den används som en av våra skattebaser. Vad som är än märkligare med denna interpellation är att den ställs från en utgångspunkt där man inte vill sänka de avgifterna utan i stället höja dem kraftigt. Det har inte skett någon förändring av lagstiftningen. Vi är överens om den lagstiftning som ligger på plats. Tillämpningen av den har inte ändrats. Följaktligen har jag inget att tillägga i svaret på interpellationen. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2010/11:367 om regeringens skattepolitik 90 Finansminister (M): har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder angående skattepolitiken så att den får en jämställd fördelningsprofil. Skattepolitiken är utjämnande i den meningen att den som har högre inkomster betalar mer skatt.