prot · GY0988 · 2011-04-14 00:00:00 — Vi kan också glädja oss åt att se fram emot ett tredje steg i denna reform som syftar till att skapa ett bättre skydd för personer som på grund av vissa sjukdomar, funktionsnedsättningar eller konsumtion av läkemedel har en tandhälsa som är väldigt svår att behålla intakt. Regeringen planerar att sätta en reform i sjön med stöd för att förstärka för en grupp som har en tandhälsa som de svårligen kan påverka själva. De får väldigt stora kostnader och är därför i behov av förstärkningar. 89 (S): Min fråga går till kultur- och idrottsministern. Jag får precis som börja med att tacka för det tydliga svaret i momsfrågan. Det visar också att när man verkligen vill går det att göra någonting. Pensionsfrågan på scenkonstområdet har lyfts fram på många olika sätt , inte minst från scenkonstarbetarna själva. Men även kulturutskotten, det nuvarande och det tidigare, har varit väl medvetna om det svårplanerade för institutionerna. Det var också därför man gjorde ett tillkännagivande till regeringen om behovet av en utredning. I tidigare frågor och interpellationsdebatter har svaret från ansvariga statsråd varit att frågan bereds inom och att avser att återkomma . Det är nu man lämnade ifrån sig utredningen. Civil- och bostadsminister , som i denna regering har fått ansvaret för frågan, deltar inte , så jag frågar kulturminister : Anser kulturministern att långbänken i pensionsfrågan har skadat kvaliteten och tillgängligheten till scenkonsten? Frågan är vem som ska svara. 90 Utbildningsminister (FP): Ansvaret i regeringen är fördelat så att frågan hanteras av statsrådet . Därför är det min lott att svara på detta. Tidsutdräkten överdrevs något av frågeställaren, tror jag. Det är väl regeringen mottog utredningen. Den bereds alltjämt inom den del av som ansvarar för. Det är en kulturpolitisk fråga som rör dem som jobbar i sektorn. Naturligtvis ska vi också kunna försörja våra kulturinstitutioner med duktiga medarbetare. är det en komplicerad fråga. Den rör pensionsförsäkringsfrågor, och det får naturligtvis statsfinansiella konsekvenser och måste därför bedömas i budgetsammanhang. Jag har inget mer konkret besked att ge till frågeställaren . Men det är klart att regeringen kommer att ge besked. får ge de mer detaljerade beskeden . 91 (S): Min fråga var: Anser statsrådet att långbänken i har skadat scenkonsten? Det är klart att det är ganska allvarligt med de planeringsförutsättningar som framför allt länsteatrarna har i denna fråga. Det var som man lade fram denna utredning. har faktiskt haft på sig att bereda frågan. Det är fortfarande många som väntar på besked. Svaret här är alltså att scenkonsten får fortsätta att vänta, konstaterar jag. 92 Utbildningsminister (FP): Jag vet inte vad poängen är med att ställa frågan och sedan svara på den själv. Jag tycker inte att det är en långbänk. Man skulle oftast önska att lagstiftningsarbetet gick mycket fortare, men det följer de beredningsprocedurer som finns föreskrivna i våra lagar och grundlagar. Jag anser inte att scenkonsten har tagit skada av att regeringen bereder frågan. Det mer konkreta beskedet, svaret på utredningen, kommer att ges när beredningen är klar. Ansvaret för det ligger på statsrådet . 93 (S): Jag vill ställa en fråga till utbildningsminister . Ekot rapporterade om att ger till kärnkraftsforskningen i som en form av motköp för att gav stöd för att få ESS-anläggningen till . Etablerandet av ESS är väldigt viktigt och strategiskt. Men det är relevant att få klarhet i om gjort fler åtaganden och förbindelser för att få stöd från övriga EU-länder i konkurrensen med och , som också ville stå som värdnation för ESS-anläggningen. Har ingått motköpsavtal med fler länder i syfte att få ESS till ? Jag avser då inte samarbetet med , som köpte in sig i anläggningen till viss del, utan andra saker, som ekonomiskt eller organisatoriskt bistånd vi ger såsom i fallet med . 94 Utbildningsminister (FP): Jag tycker att jämförelsen med motköp är illa vald. Modern spjutspetsforskning kräver ofta, i synnerhet inom det tekniska och naturvetenskapliga området, väldigt stora och dyra anläggningar. Det gäller också ESS. Investeringskostnaderna kommer att ligga på mellan 15 och 20 miljarder innan det är klart i . Att varje land bygger upp ett eget ESS eller att varje land bygger upp en egen forskningsanläggning inom varje forskningsområde är totalt orimligt. Därför har vi forskningssamarbete. Man kommer överens: Ni bygger den typen av anläggning, vi tar på oss att bygga den och något tredje land bygger den tredje anläggningen. Forskarna får så resa mellan länderna i stället för att varje land bygger upp egna anläggningar. Man gör avtal mellan länder. Vi har mängder av forskningssamarbeten med olika länder. Många länder är med och finansierar ESS medan vi är med och finansierar andra saker i andra länder. I radion presenterades detta som om det vore något hemligt avtal. Det finns ingenting hemligt med detta. Det är öppna avtal, och det är öppet redovisat. Så har det alltid gått till, och det måste gå till så om vi vill vara delaktiga i ett internationellt forskningssamarbete med dyra infrastrukturanläggningar. 95 (S): Jag kan konstatera att utbildningsministern svarar ja på att det har funnits ett motköpsavtal med . Till stöd för en röst på som etableringsort går in med pengar till kärnkraftsforskningen i . Men utbildningsministern svarar inte på den andra frågan. Är det fler länder i som vi har liknande avtal med om ekonomiskt eller organisatoriskt stöd, förutom ? Finns det fler länder som vi har motköpsavtal med kring ESS-anläggningen? 96 Utbildningsminister (FP): Jag ska be att få återkomma om det. Dessa avtal ingicks innan jag var forskningsansvarig i regeringen. Det är fullt möjligt att det finns. Det är ingen hemlighet med det; avtalen är offentliga och öppna. Men jag har inte på stående fot koll på det. Det är inget märkligt om det finns. Den här typen av avtal och överenskommelser har vi mellan länder och alla olika regeringar om man vill vara delaktig i internationellt forskningssamarbete. Man gör upp om att inte ett land bygger alla anläggningar, utan man delar upp olika forskningsanläggningar mellan olika länder. Vår lott har fallit på den mycket stora ESS-anläggningen i . Hade vi sagt nej till att stötta anläggningar i andra länder hade ESS inte blivit av. Den typen av samarbetstänkande är jag beredd att försvara. 97 (M): Min fråga går till utbildningsminister . Alliansregeringen genomför nu en rad genomgripande reformer för att komma till rätta med de problem som den svenska skolan brottas med. kan man i sanning kalla som i historieskrivningen kommer att beskrivas som reformåret. Dessa reformer är en bas i utvecklingen av den svenska skolan. Vi behöver vidare blicka framåt, då vi lever i en värld av ständig förändring. Dagens och i än högre grad morgondagens arbetskraft kommer att konkurrera på en global arbetsmarknad. Det kräver nya kompetenser och ställer nya krav på skolan. Dagens elever kommer att bli arbetssökande i en värld som kräver kunskaper. Det innebär en hög grad av digital kompetens, samarbetsförmåga och kreativitet. Hur ser utbildningsministern på framtidens skolutveckling, behovet av modern pedagogik och implementeringen av EU:s nyckelkompetenser? 98 Utbildningsminister (FP): De nya läroplanerna för börjar gälla . Jag ska gärna erkänna att jag ännu inte har börjat skriva på nästa generations läroplaner. Men de som träder i kraft har naturligtvis haft de utgångspunkter som frågeställaren här anger. Vad är det för kompetenser vi behöver ? Om man ska bli mer utförlig kan man skilja på några olika saker. Det ena är rena baskompetenser. Det är för många elever som går ut ur skolan utan att kunna skriva och räkna ordentligt. De kompetenserna är tidlösa. Det var samma som , och de är samma i nästa generation. Skriva, läsa och räkna måste man kunna göra. Utöver det krävs det ännu mer på olika sätt. Skolreformerna syftar på olika sätt att nå dit. Det är precis de perspektiv och de nyckelkompetenser EU har pekat ut, och som den i själva verket har varit med och formulerat, som ligger bakom arbetet med de skolreformer vi nu ger oss in i. 99 (M): Jag tackar för det svaret. Vi har ungefär en tredjedel av landets kommuner som tar ett väldigt stort ansvar för framtida kompetenser och införandet av den nya teknik och pedagogik som måste följa med regeringens reformer. Eleverna som bor i två tredjedelar av våra kommuner får inte i lika hög grad ta del av detta. Hur ser utbildningsministern att vi kan stödja de övriga kommunerna i denna utveckling? Vilka nationella initiativ kan vi se fram emot på detta område för att säkerställa en likvärdig utbildning för alla våra skolelever? 100 Utbildningsminister (FP): Jag för en ivrig kamp och jag kan erkänna att jag gör det även i regeringen för mer nationell styrning av den svenska skolan. Det är inte så många som brukar hålla med. Jag tycker att vi har stora problem med bristande likvärdighet. Det beror på att makten är fördelad på otroligt många händer och fötter där var och en för sig avgör hur det ska se ut och styras. Det finns en stor brist på likvärdighet i svensk skola . De nya skolreformerna skärper något den nationella normeringen och styrningen. Men vi har inte den typen av styrsystem där staten skulle gå in och bestämma datortätheten eller någonting annat i klassrum. En del skolor och kommuner tar inte det som frågeställaren är ute efter på allvar, och det är också jag bekymrad över. 101 (SD): Jag skulle vilja rikta min fråga till utbildningsministern. finns stora problem i samhället med ungdomar som missbrukar droger. Även i våra skolor är problemet växande. Man kan i skolan inte längre garantera en säker och drogfri miljö för vare sig elever eller lärare. Både och vill återförstatliga skolan. Fram till dess att ett sådant beslut kan fattas vore det bra om vissa åtgärder kunde vidtas för att säkerställa att samma antidrogrutiner genomförs på alla landets skolor så att alla elever får samma möjlighet att räddas från eller hindras att lockas till drogernas värld. Min fråga till utbildningsministern blir därför vad han anser om att införa riktlinjer för hur landets skolor ska hantera drogerna genom exempelvis obligatoriska slumpmässiga drogtester likt dem som många av landets företag har infört för att skolmiljön ska bli tryggare och få tag i ungdomar som fastnat i sitt missbruk. 102 Utbildningsminister (FP): Det är viktiga frågor som frågeställaren tar upp. Droger i skolmiljön och droger bland ungdomar är något som vi måste göra allt vi kan för att motarbeta och bekämpa. Det viktigaste arbetet är det förebyggande arbetet så att ungdomar förstår att detta är något som man av olika skäl inte bör ägna sig åt. Det är det absolut viktigaste med all den information, påverkan och så vidare som förekommer. Det är också viktigt när saker och ting som droger upptäcks i skolan att vuxenvärlden reagerar mycket skarpt och tydligt. Jag uppfattar att den konkreta frågan handlar om drogtester. Där har det tidigare varit så att lagstiftningen har tolkats lite olika. Men har det kommit rättsfall i som säger att det är tillåtet att genomföra drogtester om de genomförs på ett sätt så att man inte kränker integriteten. Det ska inte vara så att man ställer upp alla på ett långt led så att alla ser och uppfattar. Det är tillåtet att göra drogtester om man tycker att det finns skäl för det, om man genomför det på ett sätt så att det inte är integritetskränkande för den enskilde. Jag tycker att det regelverket är bra. 103 (SD): Jag tackar utbildningsministern för svaret. När det gäller detta med integritet undrar jag hur länge man kan hänvisa till integritet när vi har en generation som växer upp i ett drogsamhälle. Bör inte de liv som går att rädda genom särskilda åtgärder och människors säkerhet väga tyngre än enskildas integritet? När man talar om integritet och åtgärder som inte kränker kan man använda så kallade knarkhundar som exempelvis kan söka igenom skolor dag- och utan att man pekar ut någon särskild person eller något särskilt skåp. Vad anser ministern om att vidta sådana åtgärder? Borde man inte på något sätt på riksnivå säkerställa att riktlinjerna blir desamma över hela landet? Det skiljer sig mycket nu från kommun till kommun hur man agerar i den här frågan. 104 Utbildningsminister (FP): Frågeställaren missförstod mig. Jag hoppas att det var oavsiktligt. Jag sade inte att hänsyn till integritet omöjliggör kontroller och drogtester. Det går att genomföra drogtester. Formerna för genomförandet ska vara sådana att man beaktar den enskildes integritet. Men drogtester i sig anses inte stå i strid med integriteten enligt vår lagstiftning. Det är tillåtet att göra detta. Men det ska ske i former där man beaktar den enskildes integritet. Sedan ställs frågan om droghundar och det ena med det andra. Uppriktigt sagt har jag inte svar på alla konkreta frågor som ställs. Mitt intryck är ofta att lagstiftningen medger mer än vad som faktiskt tillämpas ute på skolor. Man måste lokalt avgöra vad man vill göra och vad som är lämpligt. Men lagstiftningen medger att man genomför åtgärder av den typen som frågeställaren är ute efter om man anser det motiverat. 105 (M): Min fråga riktar sig till miljöministern och handlar om klimat och utsläppshandel. har världens kanske mest ambitiösa klimat- och energipolitik med åtgärder kopplat till saker vi gör i , i och i andra delar av världen. Det som sker i andra delar av världen är vanligtvis det som kallas för CDM-projekt eller gröna teknikinvesteringar. Det är projekt som är tänkta att leda till en utsläppsreduktion, en hållbar utveckling och generera lokala arbetstillfällen. Detta är i grunden ett effektivt sätt att bedriva klimatpolitik. Men det har också kommit en del rapporter om hur man skulle kunna utveckla detta system för att leva upp till det som var FN-tanken med utsläppsreduktion, hållbarhet och arbetstillfällen lokalt. Min fråga till ministern är: På vilket sätt vill han och regeringen bidra till att utveckla detta väldigt effektiva sätt att bedriva klimatpolitik så att ytterst svenska skattebetalares pengar används på ett ansvarsfullt sätt? 106 Miljöminister (C): Precis som säger är det i grunden ett väldigt bra sätt att först lägga tak på utsläppen, sänka det taket och se till att det under det taket finns ett pris på koldioxidutsläppen. Det priset ger pengar. De pengarna används nu för gröna investeringar som exempelvis bioenergi, vindkraft och andra källor som kan ersätta kolkraft. Frågan är: Vad gör för att utveckla det vidare? Vårt arbete är nu inriktat på att mer av de pengarna ska riktas till de allra fattigaste länderna. Vi arbetar för det inom EU och inom FN. Vi ser också till att de pengar som vi själva satsar i större utsträckning går till de fattigaste länderna. Det är ett ansvar som vi har lagt på . Vi vidtar också nu rader av åtgärder för att det ska bli bättre miljöeffekt och mindre byråkrati. Det är dessutom ett sätt att se till att mer av pengarna som kommer fram genom priset på klimatutsläpp går till gröna investeringar. 107 (M): Kombinationen av vilka klimatåtgärder vi vidtar i och i andra delar av världen är egentligen lite viktig. Beslut i innebär att vi har majoriteten av åtgärderna i . Det är lite viktigt att poängtera, för det glöms bort . Ett viktigt komplement är också de gröna teknikinvesteringarna. De svarar ofta upp mot behov i de fattigaste länderna i , delar av och så vidare. De projekten är just, som ministern säger, ett effektivt sätt. Jag tycker att det är ett bra och klokt sätt för regeringen att jobba vidare med detta. Det handlar ju om trovärdighet om vi ska komma framåt i de internationella förhandlingarna. 108 Miljöminister (C): Jag tror precis som att de här insatserna aldrig kommer att ersätta att vi också gör väldigt mycket på hemmaplan för att minska klimatutsläppen. Framför allt är det viktigt att få upp farten i förändringsarbetet inom FN och också på EU-sidan. Där är jag otålig. Det är därför driver på. Det är därför vi också nu har rader av reformförslag, som vi också har diskuterat här i , just därför att de är frågor som ofta tas upp. Det behövs fler insatser som gör att åtgärderna leder till ännu bättre miljöeffekt, till ännu snabbare resultat och att vi ser till att det inte blir tidsödande byråkrati, som det ibland har varit. På det sättet kommer man också att kunna lotsa fram ännu större program, vilket gör att det kan bli ännu större satsningar på gröna investeringar. Detta var den sista frågan. Vi tackar deltagande statsråd och ledamöter. 14 § (forts. från 12 §) Vuxenutbildning (forts. UbU9) 110 (MP): tror på ett livslångt lärande. Det gör vi för att en föränderlig värld kräver av oss att vi lär oss nya saker, anpassar oss och utvecklar det vi håller på med, men också för att föreställningarna och lusten att lära ser olika ut för olika personer vid olika skeenden i livet. Därför behöver utbildningsväsendet präglas av öppna dörrar. Dess värre leder regeringens politik på det här området i praktiken till det omvända för många människor. I stället för att uppmuntra lärande och vidareutbildning stänger regeringen dörren för allt fler. I betänkandet skriver allianspartierna att utgångspunkten ska vara de vuxnas individuella behov av utbildning och personlig utveckling samt arbetsmarknadens behov. Det låter ju väldigt bra, men hur ser det ut i praktiken? Många kommuner har dragit ned sin verksamhet till det som enligt lag är tvingande att tillhandahålla. Jag kan ta ett exempel, min egen hemkommun utanför , , som har tagit ett väldigt stort ansvar. Där är efterfrågan betydligt större än tillgången. 1 500 av de öppet arbetslösa har mindre än grundskola. En lika stor grupp har endast grundskola. Motviljan bland allianspartierna mot att utveckla och satsa på vuxenutbildning på bred front går inte ihop med den arbetslinje som de påstår att de står för. Bejaka människors möjlighet till fler livschanser, inte bara i retoriken utan även i verkligheten! vuxenutbildning är en rättighet för alla som saknar utbildning på grundskolenivå. Det är bra men inte tillräckligt. Även för dem utan gymnasiekompetens saknas en arbetsmarknad. kräver de flesta arbeten gymnasieutbildning. När kraven på arbetsmarknaden ändras måste också utgångspunkten i politiken förändras. Rätten till utbildning på gymnasial nivå måste vara en självklarhet. Vuxenutbildningen behövs inte bara för att människor i vuxen ålder ska kunna ta igen utbildning de missat. Det behövs också en möjlighet att komplettera sin gymnasieutbildning. anser att det ska vara en rättighet för alla med en utbildning från gymnasieskolans yrkesförberedande program att komplettera så att de kan erhålla grundläggande och särskild behörighet till högskolan. På samma sätt ska det vara en rättighet för dem med en studieförberedande gymnasieutbildning att senare välja en yrkesutbildning för vuxna på gymnasienivå. För att påverka sin framtid behövs en grund att stå på. Det krävs etablering i samhället. Att som ung kunna känna sig trygg med att det finns förutsättningar för ett självständigt liv är viktigt. Då behövs en utbildningspolitik som garanterar att alla unga får möjlighet att tänja sina gränser inom ramen för sin skolgång. Men det måste också gå att känna sig trygg med att det finns flera livschanser, att det val av extra språk man gör eller val av gymnasieprogram när man har fyllt 15 inte är avgörande för hela livet. En tillgänglig och kvalitativ vuxenutbildning ökar förutsättningarna för unga att känna sig trygga med sina val. Det skapar framtidstro. Den kommunala vuxenutbildningen ska göra det möjligt för den som vill byta yrke att komplettera sin utbildning med de kurser som behövs för detta. Vuxenutbildningen bör därför erbjuda fler yrkesinriktade kurser än , kurser som speglar arbetsmarknadens behov. Yrkesvux är ett bra steg på väg men behöver följas upp, kvalitetssäkras och byggas ut. Arbetslinjen kräver att alla har möjlighet att utveckla och anpassa sin kompetens så att den bättre matchar kraven på arbetsmarknaden. Situationen på arbetsmarknaden just , med all missmatchning, är ju oroande. Arbetsgivarna skriker efter folk, arbetskraft som inte finns. senaste rapport visar att den grupp som är arbetslös saknar gymnasiekompetens och halkar alltmer efter. Frågan är vad allianspartierna tänker göra åt det. Slutligen, herr talman, har vi en annan viktig del av den kommunala vuxenutbildningen, svenskundervisning för invandrare. Skolinspektionens kvalitetsgranskning Ändamålsenlighet och resultat i svenskundervisning för invandrare, som presenterades , visar att kommunerna brister i planering, genomförande och uppföljning samt att undervisningen inte alltid är anpassad efter de studerandes behov. Det är naturligtvis oacceptabelt. Att behärska språket i det land man lever i är nyckeln för en personlig delaktighet i samhället. Att sfi har en viktig funktion att fylla är de flesta av oss här inne överens om. Det hade varit önskvärt att regeringen och ansvarig minister tog detta på allvar och initierade en dialog med kommunerna om hur det här arbetet kan förbättras och vilka instrument som behövs. Många kommuner har en väldigt stor erfarenhet av detta. Men ministern har tillsatt en utredning med det tydliga uppdraget att föreslå åtgärder för att begränsa rätten för nyanlända att lära sig svenska språket. Fem av åtta experter som deltagit i utredningen kritiserar förslaget. Att begränsa rätten på det sätt som utredningen föreslår slår hårt mot många människor. Därför undrar jag om biträdande utbildningsministerns partikolleger här i delar hennes åsikter i frågan. Jag står naturligtvis bakom alla våra reservationer, herr talman, men jag yrkar bifall till reservation 6. 111 (M): Utbildning är en viktig hörnpelare i Alliansens arbetslinje och därmed en särskilt prioriterad fråga för oss. Vi vet att en bra skola är viktig för att våra ungdomar ska hitta sin väg till arbetsmarknaden. När jag träffar arbetsförmedlare får jag en mycket tydlig bild av att ungdomar som misslyckats i eller hoppat av gymnasiet är kraftigt överrepresenterade bland de långtidsarbetslösa ungdomarna. Vi vet att ungdomar som slutför gymnasiet får ett jobb relativt snabbt. Utbildning är nyckeln till arbete! Det är därför Alliansens stora utbildningsreformer är så viktiga. Vi genomför de största skolreformerna sedan folkskolereformen 1842. Ja, kanske är det de största skolreformerna . har utskottet debatterat förskola, grundskola, gymnasium och högskola. Det är bekanta områden för de flesta. Återstår så denna debatt om övrig vuxenutbildning. Det är ett område där den allmänna kunskapen i samhället kanske är mer begränsad men som faktiskt erbjuder imponerande många vägar, många aktörer och många möjligheter. Denna mångfald är viktig eftersom vuxenutbildning kan ha så många olika syften. Det kan vara att ge den som misslyckats i skolan en ny chans. Det kan handla om att ge möjlighet att vidareutbilda sig för att utvecklas i sitt yrke, byta yrkesbana eller göra karriär, eller att ge den som är arbetslös eller långtidssjukskriven en möjlighet till omskolning till nytt yrke. Det kan handla om att förse företagen med kvalificerad arbetskraft, att ge nya svenskar goda kunskaper i svenska språket eller att validera kunskaper hos personer med gamla svenska utbildningar eller utländska utbildningar. Sist, men inte minst, kan det handla om att ge alla möjlighet till personlig utveckling och bildning. Allt detta är goda skäl att studera vidare som vuxen, men vuxenutbildningen är av särskilt stor betydelse för arbetslinjen och Alliansens jobbpolitik. Fram tills Alliansens stora skolreformer börjar ge full effekt måste vi också lägga stor kraft på att ge de elever som misslyckats i skolan nya chanser. En riksdagsdebatt om vuxenutbildning är ganska förutsägbar. Jag är ny i utskottet och har därför av nyfikenhet läst igenom de senaste årens motsvarande debatter. De har faktiskt låtit ganska lika.