prot · GY0949 · 2011-01-27 00:00:00 — Situationen i , att de som kommer ljuger om sin ålder, lär inte skilja sig speciellt mycket från den i eller , vilket uppskrivningen av åldrarna som gjorde vittnar om. Detta innebär att behovet av att åldersbestämma dem som påstår sig vara barn är stort. Med tanke på att barn får en gräddfil i , eftersom synnerligen ömmande omständigheter inte behöver vara av samma allvarliga tyngd för barn som för vuxna, måste sanningshalten i sådana påståenden kontrolleras. Genom att ljuga om sin ålder missbrukar de med andra ord vårt system för att lättare få uppehållstillstånd. Därför bör omgående införa en åldersbestämning som baseras på vetenskapliga metoder. Frågan är således: Hur kommer det sig att regeringen verkar vara nöjd med den slapphänta, naiva och okontrollerade hanteringen av så kallade ensamkommande flyktingbarn? 33 (): Jag tycker inte, , att jag gav uttryck för att jag kände mig väldigt nöjd med sakernas tillstånd om det är som du redovisar. Tvärtom har vi jobbat ganska intensivt inom mitt ansvarsområde med att förstärka säkerheten i pass och andra ID-handlingar. Det är ett bekymmer när barn och ungdomar ges fel identitet och vi inte har korrekta personuppgifter på personer. Tyvärr har vi väldigt många erfarenheter av att man försöker förstöra handlingar. Det är också otillständigt. Men jag är angelägen om att vi vet hur gammalt ett barn är, vilken familj det tillhör och så vidare. Det är ju hela vår identitet. Det är otroligt viktigt att man har korrekta uppgifter och att man arbetar med det. har också bedrivit och bedriver ett aktivt arbete för att öka säkerheten. Tyvärr har vi till exempel i haft alldeles för osäkra pass. Det finns mycket att göra på detta område. Men som sagt den detaljfråga som du tar upp måste jag få läsa på för att kunna ge ett korrekt svar på. EU och fisket utanför 34 (S): EU betalar betydande belopp till för att spanska fiskare ska få fiska utanför . Det är djupt olyckligt med tanke på att stora delar av de EU-bidragen inte hamnar hos befolkning, som dessutom befinner sig under ockupation. Just nu diskuterar att förlänga avtalet med . Det har förekommit en del otydligheter. Jag har trott att avtalet kanske inte kommer att förlängas utan snarare avslutas. har jag dock fått information om att kommissionen sannolikt kommer att teckna ett nytt längre fiskeavtal med där europeiska fiskare får fiska i vatten. Det kommer också sannolikt att leda till att tar pengarna, och de landar inte hos befolkning. Jag ställer frågan till landsbygdsministern: Hur tänker agera i den här väldigt viktiga frågan? 35 Landsbygdsminister (C): har agerat i det här fallet. Regeringen ingav ett brev, om inte minnet sviker mig, , där vi delgav kommissionen de tyckanden och låtanden som vi har från den sida för att förmå kommissionen att agera utifrån det. Därtill kan jag meddela kammaren att jag besökte ansvarig kommissionär för att bland annat diskutera den här frågan. Ett av mina inspel var att vi skulle använda oss av de, ska vi kalla dem för svenska utgångspunkter som vi har, det vill säga att pengar som förmedlas till någon som man arrenderar rättigheter av ska komma befolkningen till del och ingen annan. Det ska också vara ett överskott på fiskemöjligheter så att man inte arrenderar ut någonting som inte finns att arrendera ut. 36 (S): Jag tackar ministern för svaret. Det är dock fortfarande en massa otydligheter. Jag välkomnar naturligtvis ministerns inspel i , men vi vill nog gärna se lite ytterligare aktivitet i frågan också. Det här är någonting som sker väldigt fort. Avtalet går nämligen ut . Det är ingenting som vi kan hantera därefter. När avtalet väl är påskrivet är det , som bekant. Jag utgår från att den fortsätter den här aktiva insatsen. Det kanske till och med är så att de här EU-pengarna ska användas för omställning av de spanska fiskarna så att de faktiskt kan ägna sig åt något annat än att fiska ut vatten. 37 Landsbygdsminister (C): Ett av skälen till mitt besök hos ansvarig kommissionär var bland annat att återigen diskutera den här frågan med ansvarig kommissionär för att försöka påverka henne så långt möjligt i, ska vi återigen kalla det för svensk riktning, det vill säga att pengarna ska komma folket till del. Rimligen bör arrendeavgifter betalas av den som nyttjar ett arrende. Gemenskapen borde egentligen inte betala den här avgiften över huvud taget, enligt min uppfattning. Därtill bör vi försäkra oss om att det finns en verklig fiskemöjlighet att tillvarata så att vi inte fiskar ut och överfiskar ytterligare ett av de vatten som finns i världen. 38 (M): Jag har en fråga till EU-minister . har jag följt utvecklingen i genom samtal med delar av min familj samt också sett på det som har framkommit i både internationella och nationella medier. Det är naturligtvis fantastiskt att folket självt har kunnat åstadkomma denna utveckling, där inget annat land eller någon politisk inriktning har varit delaktig. Det som oroar mig är det vakuum som uppstår när nu och hans familj är borta från makten och där det finns olika krafter såväl innanför som utanför som är beredda att fylla det här tomrummet. Den politiska struktur som vi är vana vid i finns inte, och de nya partier som växer fram är bara i sin linda. Jag tycker personligen att den temporära regeringen har åstadkommit en del och tar bra beslut. Man har till och med tillsatt kommissioner som ska komma till rätta med korruption, mänskliga rättigheter och få ordning på rättssäkerheten. Det visar att landet faktiskt är på rätt väg. Mycket återstår emellertid att göra och jag undrar: Vad vill EU-ministern göra för att också EU ska kunna vara behjälplig i det här arbetet? Tunisierna klarar nog inte detta själva, i alla fall inte kortsiktigt. 39 Statsrådet (FP): Jag vill tacka för denna otroligt viktiga fråga. Låt oss hoppas att den frihetsrevolution vi ser inte bara i utan i stora delar av är början på slutet för arabdiktaturerna. Det är också väldigt viktigt att vi i det politiska vakuum och den turbulens som har uppstått från EU:s sida verkligen har starkt fokus på demokrati och att stötta de goda krafter som finns. Det är mycket medelklass som har gått ut på gatorna, studentaktivister och starka sekulära krafter, vilket förstås är oerhört positivt. Viktigt att betona är också att det kommer att antas rådsslutsatser om på utrikesministermötet i . Jag kommer att representera regeringen på en frukost för de nordiska och baltiska utrikesministrarna, där vi också kommer att diskutera de här frågorna. Det handlar förstås om att har haft ett associeringsavtal med EU som man också måste titta närmare på och revidera. 40 (M): Tack för de orden! Orsaken till upploppen var dyra matkostnader och arbetslöshet. På grund av revolutionen har människor mist sina arbeten. Än fler är arbetslösa och än fler har inte pengar till mat. Pengar får sändas från och övriga . En femtedel av befolkning lever inte i utan i . Då är det än viktigare att EU är med och förstärker de goda krafter som finns med högkompetenta tunisier så att de kan användas i . Korruptionen fanns inte bara i de statliga verken utan fanns överallt på både lokal och regional nivå. Det är oerhört viktigt att också vi i kan se balanserat på utvecklingen, att vi inte bara ser på den högsta politiska nivån utan även till människorna som bor där. 41 Statsrådet (FP): har helt rätt i sin analys. Det är viktigt att titta på ett större reformprogram för . har förstås påverkats av koloniala band till exempelvis , men det är viktigt att ta ett helhetsgrepp. handlar det mycket om att matcha fram goda demokratiska krafter och se till att jasminrevolutionen blir hållbar och inte hamnar i fundamentalisters händer att maktvakuumet går i rätt riktning. Jag var i i går och talade på en om yttrandefrihet och pressfrihet. Där var det många som diskuterade hur vi kan stödja inte minst oberoende journalister på plats. Vi vet att har levt under en tvångströja rent mediemässigt under alla år med och tidigare Bourguiba. Det är viktigt att vi kan främja ett samhälle där det går att kritisera en makthavare och där det finns mat för dagen. 42 (S): Min fråga går till infrastrukturministern. har vi läst i medierna att Posten har tecknat avtal med landets tre största livsmedelskedjor. För många innebär det en försämrad service. I min hemkommun drabbas till exempel en kommundel som heter Strövelstorp. Det är en by som har haft en inflyttning och positiv befolkningsutveckling. Trots det har de stora kedjorna lämnat byn, och affärerna har tagits över av en fristående handlare. mister han sitt avtal med . Det får negativa konsekvenser för byns invånare, som måste ta bil eller buss till stan för att uträtta ärenden. Självklart får det också till följd att affärens försäljning kommer att minska. Det är bara ett av många exempel på orter som får försämrad service. Anser ministern att det är rimligt att så många invånare i nu får en sämre postservice? Vilka lösningar på problemet ser ministern? 43 Statsrådet (M): Jag måste tyvärr påvisa min okunskap, även om jag personligen kan ha uppfattningar. Frågan om Posten ligger inte inom mitt ansvarsområde. Det är som har Posten. Jag har numera bara de fyra trafikslagen. Posten är flyttad till . Jag är ledsen men jag kan inte ge fler kommentarer än så, även om det naturligtvis är rimligt att människor ska ha tillgång till post. 44 (S): Justitieministern svarar ju för hela regeringen. Jag anser att förhållningssättet måste vara att Posten ska vara till för hela svenska folket. Varför ska Posten gynna de stora livsmedelskedjorna på de små handlarnas bekostnad? Att servicen på småorter blir sämre borde bekymra fler ministrar som sitter här i lokalen . Vi hör ju ofta att hela landet ska leva. Det stadgas i postlagen att expeditions- och inlämningsställen ska ligga så tätt att användarnas behov beaktas. Men vi vet inte riktigt vad det innebär och hur det ska tolkas. Tycker ministern att ramarna för Postens avtal ska ses över? Det vore väl också vettigt att omförhandla postservicen så att fristående handlare kan behålla servicen om de är ensamma på orten. 45 (): Det stora problemet är att Postens volym av ärenden har minskat . Ett sätt att försöka se till att vi behåller service på flera håll har varit att på olika sätt knyta andra typer av verksamheter till den verksamheten. Det har gagnat landsbygden i stor utsträckning genom att vi har fått postkontor i affär, på bensinmack eller på andra ställen och det har fungerat väl. Jag vågar inte säga hur det senaste avtalet som nämns ser ut, men rimligen måste helheten vara att servicen ska öka. Det kan naturligtvis innebära att det på ett och annat ställe blir problem. Det måste man naturligtvis titta på. Vi har ambitionen att servicen ska vara rimlig oavsett var man bor. Sedan hör det väl till sakens natur att det är lite olika situationer i olika delar av landet när det gäller avstånd och annat. Rent principiellt tycker jag naturligtvis att det inte kan finnas något skäl i världen att utesluta möjligheterna att sluta avtal med enskilda handlare. Det här avtalet syftar naturligtvis till att öka servicen generellt, men det kan uppenbarligen leda till bekymmer på annat håll. Det måste vi naturligtvis diskutera. 46 (MP): rapporterades i radion att riktar kritik mot den svenska djurskyddskontrollen. Efter att ha undersökt inspektioner av grisgårdar, hönsgårdar, djurtransporter och slakterier kritiseras bland annat att man inte når målen för antalet djurskyddskontroller, att de lokala inspektörerna saknar tillräcklig kunskap om djurtransporter och att det finns en risk för att ansvaret för djurskyddsfrågor faller mellan stolarna på slakterierna. Kommissionen kritiserar också att man inte upptäcker fall där för många djur pressas in i lokaler som egentligen inte är anpassade för fler djur eftersom man helt enkelt utgår från att djurägarna håller sig till det antal djur de har fått tillstånd för. Om vi i stiftar lagar för att djuren ska få det bättre vill vi så klart att de ska följas ute i verkligheten, men det kräver att vi har en fungerande djurskyddskontroll. Min fråga är därför hur landsbygdsministern tänker att vi ska se till att vi får det. 47 Landsbygdsminister (C): Jag kan notera att vi flyttade ansvaret för djurskyddskontrollerna i praktiken från den kommunala nivån till länsnivån . Vi gjorde det av flera skäl. Ett av skälen var att vi kunde konstatera att i ett fyrtiotal kommuner i landet skedde ingen kontroll över huvud taget. Det ansåg jag inte vara till fyllest. har vi en rikstäckande kontroll. som kontrollen har legat under länsstyrelsernas förvaltning har resurserna förstärkts för att få en adekvat tillsyn av rådande djurhållning i lantbruks-, fritids- och sällskapsdjurssammanhang. 48 (MP): Vid omorganisationen sköt man tyvärr inte till tillräckligt mycket resurser från början. Antalet djurskyddsinspektörer minskade med en fjärdedel. Dessutom blev det en mer betungande administration när man gick över till statliga tungrodda datasystem så att tiden ute för inspektioner i djurens verklighet blev mindre. Det här är faktiskt ingenting som har blivit bra nu heller, även om det har skett vissa tillskott. Alldeles berättade i att av de 1 800 inspektioner man egentligen ska göra hade man hunnit med 31. Det är inte så många. Det är klart att det här sätter spår i djurens verklighet. Djuren kan inte själva slå larm. Därför är det otroligt viktigt att vi har en bra och fungerande djurskyddskontroll. Jag undrar fortfarande vad ministern ska göra. Det skulle också vara spännande att få höra en kommentar om den fråga som lyftes upp om de oklara ansvarsförhållandena vad gäller djurskyddet på slakterier där både och länsstyrelserna är inblandade och där djuren riskerar att komma i kläm. 49 Landsbygdsminister (C): Den sista frågan är en del av den utredning som handlar om djurskydd och kontrollverksamhet. Det är en utredning som kommer att presenteras . Vad beträffar resurser rent allmänt kan vi konstatera att vi har ungefär 150 personer på helår som sysslar med djurkontrollverksamhet i vårt land. Ponera att vi har tillgång . Kammaren kan räkna ut hur många möjligheter det finns att kontrollera i alla delar av som inte fanns tidigare, då det fanns ett fyrtiotal kommuner som över huvud taget inte hade någon resurs avdelad för att utföra den kontroll som ska ske och den ska ske riskbaserat. 50 (S): Jag skulle vilja anknyta till det som tidigare tog upp, nämligen godstrafikens problem. Vi behöver en ökad andel reinvesteringar på järnvägen . Det finns stora brister när det gäller förslitna bandelar. Det är ett mångårigt eftersatt underhåll. Vi kan konstatera att man inom exempelvis har förlorat kunder på grund av situationen de två senaste vintrarna då man inte har kunnat vara säker på att komma med sina leveranser . Det har fått den här typen av negativa effekter. Min bedömning efter att ha talat med både företag och är att vi har en kraftig förslitning av järnvägsnätet. Det behövs alltså en rejäl uppryckning i sammanhanget. Kärnproblemet är eftersatta reinvesteringar. Inom hade man 2 miljarder att disponera på den punkten, och har man ca 1,5 miljarder. Är ministern beredd att föreslå höjda anslag till reinvesteringar? 51 Statsrådet (M): Jag tror ändå att och jag skulle kunna vara överens om att det är orimligt att alltid kunna garantera alla transporter oavsett vad som händer. Däremot är det som lyfter fram oerhört viktigt: förtroendet efter vad som har skett de två senaste vintrarna när man jobbar med affärsrelationer, vilket dessa industrier och näringslivsföretag gör. Det handlar om att öka förtroendet . Jag var i i går och träffade ABB, och jag träffade . Jag vet att det är gruvor på gång i . Här handlar det om hur vi framöver och på ett robust och hållbart sätt kan få en god transport av bland annat våra råvaror. Därför tittar vi just nu på hur underhållet ser ut, vad som egentligen behöver göras, hur vi får mest nytta för pengarna och hur vi kan få bra godsstråk med alla trafikslagen inblandade. Vi ska under detta år göra det tillsammans med näringen för att få bästa möjliga nytta. 52 (S): Problemet är mycket att underhållspengarna används i stort sett till akut felavhjälpning, så det går inte att bedriva ett långsiktigt planerat underhåll med de resurser som finns . Jag upprepar att det fanns till reinvesteringar och 1,4 miljarder. Det är klart att det skapar problem för företagen. Jag tror alltså att kärnan är att det måste till mer pengar för att man ska kunna klara en långsiktigt bra kvalitet på järnvägsnätet. Man kan gärna se över situationen, men det måste också finnas en medvetenhet om att ska vi upprätthålla kvaliteten krävs det reinvesteringar så att vi verkligen klarar av det här långsiktigt. Då håller det inte med dagens låga nivåer. och en punktlighet på säger någonting om hur akut situationen är, och då måste det till åtgärder och ekonomiska medel. 53 Statsrådet (M): Jag tror att det är bra att vi alla kan idka lite självkritik. Går vi tillbaka till den trafikplanering och infrastrukturplanering som fanns ser vi att det tyvärr saknades för att kunna göra alla de insatser som säkert hade behövts. Vi har ett eftersatt underhåll både när det gäller järnvägen i stort och när det gäller reinvesteringar. Just därför har den här regeringen både under förra mandatperioden och för den kommande planperioden höjt anslagen till drift och underhåll, och det är drygt 5 miljarder i stället för tidigare 3,8. Men det ligger ändå en poäng i det här, . Vi behöver titta ännu djupare i detta, för vi har mer kunskap om hur det ser ut när det gäller vår kraftförsörjning och bärigheten för att få robusthet . Det är precis det vi tittar på . Det är möjligt att vi ska hantera drift och underhåll årsvis i stället för att ligga på långa planeringar, för att ha en bättre och större flexibilitet. 54 (M): Min fråga går till landsbygdsminister och handlar om vildsvinsstammen i landet som har ökat snabbt . Följderna av den växande vildsvinsstammen är bland annat ökade skador på åker- och jordbruksmark, skador som har lett till ökade kostnader för den enskilde markägaren, som inte har någon större möjlighet att få ersättning för detta. har beslutat att vi ska ha en vildsvinsstam i landet, men den stammen måste vara i balans med naturen och inte växa okontrollerat, vilket drabbar markägare och innebär ökade viltskador, större risk för trafikolyckor med mera. Regeringen har vidtagit en hel del viktiga åtgärder för att vi ska få en balanserad vildsvinsstam, ökad samverkan mellan jägare, markägare, myndigheter och så vidare. Men den växande vildsvinsstammen har blivit ett landsbygdsproblem, i alla fall på vissa håll i landet. Min fråga till ministern är: Vilka åtgärder är landsbygdsministern beredd att vidta för att vi ska få en mer balanserad vildsvinsstam i landet? 55 Landsbygdsminister (C): Det är bara att instämma i ledamotens frågeställning. Lokalt är den här problematiken stor, för att inte säga riktigt stor. Det krävs ökad samverkan mellan jägare, jägarnas organisationer, lantbruket och lantbrukets organisationer även fortsättningsvis. Därtill har vi i omgångar fattat beslut om underlättandet av jakt efter denna viltart. Det är till exempel möjligt att använda fällor. Det var det inte tidigare. är det möjligt att använda fast belysning så att det går att jaga under dygnets alla timmar. Det var det inte tidigare. Det beslut som träder i kraft under innevarande år är åtgärden att underlätta avsättning av det kött som kan komma från denna viltart. Jag ser det som en stor möjlighet att utöva jakt, av det skälet att det så här långt har varit svårt att få avsättning för köttet. 56 (M): Jag tackar landsbygdsministern för svaret. Det är bra att regeringen uppmärksammar problemet med den ökande vildsvinsstammen och att det sker en spridning över landet. I mitt hemlän har vi sett en snabb ökning . Det finns säkert ingen enkel lösning på den här problematiken. Det är bra med samverkan, och den kan naturligtvis fullföljas och utvecklas ännu mer. Min följdfråga är: Om nuvarande insatser ändå inte räcker till, vilka ytterligare förslag skulle kunna vara möjliga ? Är det en översyn av lagstiftningen eller exempelvis nya former och metoder för själva jakten, hjälpmedel, lampor på vapen och så vidare? Kan vi lära någonting av andra länder och hur man gör där för att klara avskjutningen så att vi får en balanserad vildsvinsstam? 57 Landsbygdsminister (C): Utöver det jag sade tidigare tog jag för initiativ till att kalla ihop berörda läns landshövdingar, lantbrukets organisationer och jägarnas organisationer för att vi tillsammans skulle diskutera den problematik som finns på många håll i vårt land, en problematik som är synnerligen besvärande för drabbade lantbruksföretag men också för andra verksamheter som drabbas av detta. Min bedömning, på den direkta följdfrågan, är att det inte behövs några ytterligare förändringar av vår lagstiftning, av det skälet att den är så pass öppen att det är möjligt att jaga den här viltarten året runt och dygnet runt. Det finns ingen annan viltart som får jagas på det sättet. Däremot kan det i förordningssammanhang behöva göras justeringar och förändringar, men jag tror inte att vi behöver gå till med de sakerna. Strategi mot diskriminering av romer 58 (FP): uppmärksammar vi Förintelsens minnesdag, och vi ledamöter har tillsammans uppmärksammat hur romer och judar behandlades under . Men när vi diskuterar med unga romer lyfter de inte så mycket fram situationen i sina kommuner, utan främst den utveckling på europeisk nivå som de är rädda för. har tagit över ordförandeklubban i Europeiska unionen, och en av de prioriterade punkterna är just en romastrategi. Jag vill ställa frågan till statsrådet vad den strategin går ut på och om regeringen bedömer att det är en bra ambitionsnivå i strategin. 59 Statsrådet (FP): Jag vill instämma i uppmaning att uppmärksamma Förintelsedagen. är det exakt 22:a divisionen av befriade . Vi ska också komma ihåg att det var 20 000 romer som gasades ihjäl i . Hundratusentals romer blev mördade av nazisterna under . Jag ska själv tala på en manifestation vid . Romerna är den största minoriteten i EU-länderna och den minoritet som definitivt behandlas allra sämst. Mot den bakgrunden och mot bakgrunden av att romerna är förtryckta och diskriminerade i på samma sätt som på andra håll i är det positivt att den ungerska regeringen har valt att lägga fram en romastrategi. Beslut kommer först att tas då hela strategin läggs fram, men vi kommer förstås att diskutera frågan . Jag var i och träffade både en människorättsorganisation som jobbar med romer och den statssekreterare som är ansvarig. 60 (FP): Jag tackar statsrådet för svaret. Vi träffar som sagt många romska föreningar och organisationer, och startade vi ett nätverk för romska frågor i . Det finns alltså ett brett tvärpolitiskt engagemang, och därför tycker vi att det är viktigt att kunna koppla tillbaka till romska ungdomar hur ställer sig nu när frågan är på europeisk nivå. Kommer vi att få med oss länder som till exempel eller kommer de att förhindra den här typen av insatser? Åtgärder behövs för att lyfta upp och förbättra romernas villkor. 61 Statsrådet (FP): Jag applåderar nätverket som med flera har skapat i . Det är viktigt att vi också i detta parlament står upp för humanismens krafter och motverkar diskriminering, inte minst på EU-nivå. Vi har inte fått en komplett plan ännu för romastrategin. För oss är det viktigt att man talar om mänskliga rättigheter det måste vara en bas men det får inte bli en diskussion om enbart socialt och ekonomiskt utanförskap. Många EU-länder diskriminerar nämligen romer från statligt och kommunalt håll. Till exempel får romska barn som är fullt friska gå i skolor för gravt funktionshindrade och förståndshandikappade barn, och det finns en systematisk diskriminering där romer inte har tillträde till hälso- och sjukvård på samma sätt.