prot · GY09110 · 2011-06-07 00:00:00 — vet också att det i samband med de här RUT-tjänsterna förekommer sexuella tjänster. Det växer upp en svart marknad. säger att jobbskatteavdraget gynnar kvinnor. Jag hade debatter under förra mandatperioden, när jag satt i skatteutskottet. Då pratade man om procent, och man sade så här: Den som tjänar 100 000 fick mer i procent än den som tjänar 500 000 när man gjorde de här förändringarna. Man sade: Titta, det är mycket mer procent! Men jag säger som jag brukade göra när jag förhandlade för medlemmars räkning: Vad köper ni mjölk och limpa för? Betalar ni med procent, eller betalar ni med kronor? De undersökningar som är gjorda vad gäller effekter av skattesänkningarna visar att det är kvinnorna som är förlorare där också. kan inte stå här och påstå att de skatteförändringar som är gjorda gynnar kvinnor mer än män. Det är inte sant. Det vet också. Jag vill inte pådyvla arbetsmarknadsministern att hon far med osanning i talarstolen. De sammantagna skatteförändringarna har gynnat männen. Statsministern sade det i en frågestund också. Ja, det är klart att männen har fått mer i skattesänkningar, för de tjänar mer. Ja, så är det, därför att man har utgått från den principen. Jag ställde tidigare frågor, fru talman, till arbetsmarknadsministern om sysselsättningsgraden. Hur stor skillnad accepterar regeringen? Eller finns det en målsättning om att den ska bli totalt utjämnad? När ska det i så fall ske och på vilket sätt? 109 (S): Jag begärde ordet när stod i talarstolen och sade att jobbskatteavdraget har gynnat kvinnor mer än män. Som precis sade är det inte sant. Det kan möjligtvis vara om man tittar på procentsatser hit och procentsatser dit, men det finns något väldigt ohederligt i att framställa det på det sättet. All utvärdering av detta visar det motsatta att klyftorna mellan kvinnor och män har ökat på grund av jobbskatteavdraget. På en fråga till här i kammaren under förra mandatperioden om den här effekten jag tror det var som hade tagit fram och visat på siffrorna svarade han lite mer ärligt än vad arbetsmarknadsminister gör att ja, det blir ju så för män tjänar mer, äger mer och arbetar mer. Då var liksom den logiska konsekvensen att de också tjänar mer på jobbskatteavdraget. Jag måste säga att även om jag blir väldigt upprörd över att man kan ha en så cynisk syn på människor tycker jag i alla fall att det hedrar att han står för den politik som man faktiskt genomför. Jag blir snudd på lite förbannad när man står och säger att jobbskatteavdraget har gynnat kvinnor. Om vi ska fördjupa oss i jobbskatteavdraget, vilket jag inte hann i min egen debatt, men jag kan få lov att göra det här nu då, så infördes det som ett sätt att skapa jobb. Det var liksom grundargumentet för varför man skulle ha ett jobbskatteavdrag. Det finns många som inte tror på det, men det finns också en del som faktiskt tror att ja, så skulle det kunna vara. Men, säger de som faktiskt tror på det här, det vill säga de som är den ekonomiska expertis som den borgerliga regeringen från och till hänvisar till, detta förutsätter sänkta reservationslöner. Det är liksom förutsättningen för att jobbskatteavdraget över huvud taget ska generera några jobb, bortsett från att man kortsiktigt pumpar in mycket pengar i ekonomin vilket kan få en kortsiktig effekt. Men långsiktigt handlar det om sänkta löner. Återigen vill jag referera till finansministern som jag ändå tycker, i någon mening och på ett bisarrt sätt, står för någon form av hederlighet, för han har dessutom definierat var lönerna ska sänkas först, mest och tydligast. Han har identifierat medlemmar. Han har stått på SKL:s senaste kongress och sagt att man inte har tagit sitt ansvar och hållit tillbaka lägstalönerna. Jag är själv vårdbiträde och kommunalare. Jag blev så heligt förbannad att jag gick in och kollade vad lägstalönen på område var. Före den senaste avtalsrörelsen var det , tror jag. Efter den senaste avtalsrörelsen är det för den som har fyllt . Det är den förskräckligt höga ingångslönen som ska hållas tillbaka inom den mest kvinnodominerade sektorn som ett sätt att se till att regeringens politik faktiskt kan fungera. Sedan har man utöver detta identifierat Handels och Hotell och restaurang som branscher som också har för höga ingångslöner. Återigen är det de kvinnodominerade områdena som man kirurgiskt plockar ut och säger ska ta ansvar för politiken, som ska ta ansvar för att det som man vill åstadkomma ska kunna åstadkommas. Jag tycker att det åtminstone får finnas någon skam i hur man väljer att använda retorik, även om jag har insett att mycket av den här regeringens politik är just bara retorik. 110 Arbetsmarknadsminister (M): Ja, det finns en stor skillnad mellan alliansregeringen och Socialdemokraterna, där en viktig del är att människor som jobbar och sliter ska ha mer pengar kvar i plånboken. Det innebär en stor skillnad för den metallare som får en extra månadslön att kunna välja vad han eller hon vill göra för pengarna mot att lägga en ännu större andel i skatt, vilket kommer att bli följden om oppositionens förslag skulle bli verklighet. Jag tror att det är otroligt viktigt framför allt för vanliga löntagare. Det jag nämnde i mitt inlägg var att i sin lönebildningsrapport har visat att jobbskatteavdraget har ökat arbetskraftsdeltagandet för kvinnor mer än för män. Det är också en tydlig profil mot låga inkomster och medelinkomster i samhället. Men det är klart att så länge kvinnors sysselsättningsgrad är så mycket lägre får den som jobbar mer timmar och har en högre månadslön förstås mer i plånboken i kronor räknat. Det är det gapet som vi måste försöka eliminera så att kvinnor och män inte har så stora löneskillnader. Det gäller framför allt den oförklarade löneskillnaden på . Som jag också nämnde ger den politik som förs effekt. Fler kommer i arbete, vilket också är grunden för trygga levnadsförhållanden. Det är därför jobblinjen är så oerhört viktig, inte bara för att kunna försörja sig utan också för att kunna känna en meningsfullhet, känna sig behövd, känna att man har arbetskamrater och allt det där sociala som vi som har ett jobb har glädjen att uppleva . Det är ett problem, och det har vi nämnt tidigare , att kvinnor och män finns inom väldigt olika branscher på arbetsmarknaden, framför allt att kvinnor jobbar inom vården och omsorgen där vi politiker uppenbarligen inte tar tillräckligt bra arbetsgivaransvar och där snarare är deltid än heltid. Det är klart att om inte vi förmår ändra vår egen arbetsgivarpolitik inom kommuner och landsting blir det väldigt svårt att få det privata näringslivet att bli ännu bättre. är det staten som är ganska duktig, vågar jag säga. Löneskillnaderna är också ganska små inom kommunerna. Det är inom och den privata sektorn som de är som högst. Det finns oerhört mycket man behöver göra för att förbättra i de här frågorna. Däremot tror jag inte att det är rätt väg att gå tillbaka till den tidigare förda politiken, för den gav ju inte fler jobb. Den var direkt skadlig för jobblinjen. Vi har socialdemokratiska ledamöter som tycker till om jobbskatteavdraget, och det kanske är bra att ge ett besked till väljarna. Är ni för eller emot de jobbskatteavdrag som är genomförda, och är ni för eller emot ett femte jobbskatteavdrag som jag tror att väldigt många löntagare med glädje skulle se fram emot? 111 (S): hör vi återigen att arbetsmarknadsministern låter som hon gjorde i valet . Man håller sig kvar i samma frågor , men det är ju så att det faller en verklighet över oss alla som visar på vad det blir för effekter. För att ta ett exempel när vi talar om löneskillnader mellan män och kvinnor var skillnaden , räknat , netto som män fick mer än kvinnor. Det betyder mer än hela matkostnaden för en tvåbarnsfamilj. Om vi gör det spännande tankeexperimentet, , och säger att det gäller är det alltså netto. Det är en ganska fin sommarstuga, speciellt i Gävleborgstrakten. Det är stora skillnader, och de bara ökar. har vi nämnt ohälsotalen. Många fler kvinnor än män har aktivitets- och sjukersättning. Det är nästan dubbelt så många kvinnor som har fått en utbetalning på grund av sjukskrivning den senaste månaden jämfört med män. Vad beror detta på? Det är klart att det är många faktorer. Men sämre sjukvård, sämre möjligheter till rehabilitering, den offentliga sektorn och dåliga arbetsmiljöer runt om i landet ger jättestora skillnader. Och är det så att ni moderater eller hela regeringen hävdar att linjen framåt är fortsatta skattesänkningar, och så ökar ändå den här klyftan, då kan jag bara säga att det kanske är bäst för att ändra retorik inför valet. Det blir spännande att mötas då. 112 (S): Först och främst kan vi väl slå fast att det är kronor och ören man handlar för, , och inte procent. Jag vänder mig emot att man retoriskt försöker göra gällande att vi skulle föreslå att man plockar bort alla jobbskatteavdrag. Vi har inte tyckt att det har varit det smartaste sättet att använda det ekonomiska utrymme som finns. Det kostar oss 70 miljarder , och även om det hade bekostat eller varit orsaken till i princip vartenda jobb av dem som står och pratar om har vuxit fram i en högkonjunktur innebär det att varje jobb har varit förfärligt dyrt. Det är sannolikt att man hade kunnat skapa en långsiktig jobbtillväxt på ett smartare sätt än genom skattesänkningar. Det är i första hand näringspolitik, utbildningspolitik och en aktiv arbetsmarknadspolitik som skapar jobb, inte sänkt skatt. Här gör man ett stort nummer av att människor som arbetar och sliter ska få mer i plånboken. Det femte jobbskatteavdraget, vilket är det vi har att förhålla oss till just , ger, om jag kommer ihåg rätt, mer för en undersköterska med en snittlön på . Det är ungefär snittlönen för en LO-arbetare. Mig som riksdagsledamot ger det 650 eller 560 jag minns inte vilket alltså betydligt mer än de jag hade fått om jag hade jobbat som vårdbiträde. Det är bara att konstatera. Jag slet verkligen inte mindre när jag jobbade i vården än vad jag gör här. Det är ett kraftigt undervärderat yrke. Vad är det man inte får för de här pengarna och som man drar bort? Det som har bekostat skattereformerna är sjukförsäkring, a-kassa och annat. Människor köper detta på en öppen marknad. De som kan köper sjukförsäkringar, vård och inkomsttrygghet för betydligt mer pengar än vad man har vunnit på jobbskatteavdraget. Det nämner inte och . 113 Arbetsmarknadsminister (M): Det är svårt att följa retoriken om jobbskatteavdrag eller inte. Av det som sade får man väl dra slutsatsen att jobbskatteavdrag inte är någon bra idé. Jag tror att det har gett mer frihet åt den sjuksköterska, polis eller metallarbetare som har lite mer pengar att röra sig med och kunna bestämma själv över. Det är också viktigt. Det blir helt fel när ni talar om att jobbskatteavdraget har kostat oss. Vi har tvärtom gett tillbaka pengar så att människor har fått behålla mer av sin inkomst. Det var ett av de löften vi gick till val på och som vi fick uppskattning för av väljarna. Det ska löna sig mer att arbeta. Om man vill satsa mer pengar på att inte arbeta genom att höja a-kassan, förändra i sjukförsäkringen och höja nivåerna är det ett annat vägval. Jag tycker att det är viktigt att de som arbetar och sliter får behålla mer av sin lön. Det är också viktigt att man gör det enklare och billigare att anställa, att matchningen på arbetsmarknaden blir bättre och att vi har en aktiv arbetsmarknadspolitik. Det kanske allra viktigaste är att resultaten i skolan blir bättre så att färre ungdomar slutar skolan och har små eller dåliga förutsättningar att komma in på arbetsmarknaden. Det är den absolut viktigaste förebyggande åtgärden för att förbättra arbetssituationen för hela . Jag tackar ledamöterna för en intressant kväll och en bra debatt. Vi har ju en interpellationsdebatt . Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Svar på interpellation 2010/11:306 om bristande infrastruktur som flaskhals för tillväxt 114 Statsrådet (M): Det har varit en spännande debatt att lyssna på, den som har handlat om arbetsmarknadspolitik. En viktig förutsättning för arbete och tillväxt är infrastruktur, vilket vi nu kommer att ägna resten av kvällen åt. har frågat finansministern genom vilka åtgärder han avser att lösa den flaskhals för tillväxten som bristfällig infrastruktur utgör. Eftersom frågan i huvudsak berör transportinfrastruktur svarar jag på frågan. Jag delar bedömning att transportinfrastrukturen och infrastrukturen för elektroniska kommunikationer utgör en viktig grund för samhällets och näringslivets utveckling. I grunden är de båda infrastrukturerna väl utbyggda och väl fungerande i . För transportinfrastrukturens del har dock de två senaste vintrarna visat att framför allt järnvägssystemet är sårbart. Det är inte möjligt att uppnå en heltäckande motståndskraft mot störningar , men det är fullt möjligt att genom ännu bättre beredskap och effektivt samarbete mellan alla inblandade parter mildra konsekvenserna av extrema vädersituationer. Regeringen har tagit initiativ till att samla aktörerna inom järnvägssektorn för att förbättra beredskapen vid svåra väderlekssituationer dels för att snabbt kunna avhjälpa fel, dels för att förbättra informationen till resenärer och transportköpare. Det har även varit tydligt att mer resurser har krävts. Regeringen kommer att fatta de nödvändiga beslut som behövs för att skapa det utrymme som krävs för att öka insatserna för banhållning med . Ett större problem är att nyttjandegraden av kapaciteten i järnvägssystemet har ökat markant , vilket ändå visar på något positivt, nämligen att resenärer och näringsliv använder järnväg i större utsträckning . Regeringen gav Trafikanalys i uppdrag att redovisa ett kunskapsunderlag om hur arbetspendling ser ut i storstadsregionerna , och , med en radie om med olika trafikslag. Syftet är att med hjälp av resultatet söka efter åtgärder som kan underlätta arbetspendlingen för de människor som arbetar i våra storstadsregioner. Vidare gav regeringen i uppdrag att med nu gällande nationell plan för utveckling av transportsystemet som grund utreda behovet av ökad kapacitet i det svenska järnvägssystemet och lämna förslag till effektiviserings- och kapacitetshöjande åtgärder som kan vidtas för att tillgodose kapacitetsbehovet. Där ingår bland annat att titta på just flaskhalsar. Åtgärder som föreslås för tidsperioderna 20122015 samt 20162021 ska delrapporteras . Analyser av åtgärder som kan vidtas efter 2021 och ska sedan ingå i den slutliga redovisningen av uppdraget som ska ske . 115 (S): Jag tackar statsrådet för svaret. Hennes konstaterande att den kommande debatten om infrastruktur också har bäring på arbetsmarknadspolitiken är ju korrekt. Man kan till och med säga att välfärdens förutsättning i vårt land är att vi har en ekonomisk tillväxt där den ekonomiska kakan växer och ger mer möjlighet till fördelning. Det var grunden till att jag skrev tre interpellationer till . De handlade alla tre om tillväxtens förutsättningar. Det handlade om utbildning. Vi har ingen utbildning inriktad mot arbete. Det är ett stort slöseri. Det handlade om bostadsbyggande. Vi har stor bostadsbrist i tillväxtregionerna, vilket hämmar expansion. Den här interpellationen, som jag med respekt ser överlämnad till infrastrukturministern, handlar om det nödvändiga hur vi ska kunna åstadkomma en effektiv trafikering och hur vi ska kunna ha trafiksystem som gör att människor känner trygghet vid den pendling som är nödvändig om vi ska bygga landet starkt genom regionförstoring när det gäller boendeval, studier och förutsättningar att skaffa andra jobb. Denna härliga försommarkväll har man glömt vad som hände och som fanns i mitt minne när jag skrev interpellationen, nämligen ett tillstånd då människor både på landsorten och i storstadsregioner bävade för att ta sig till jobbet. Det var timmar och dagar av förseningar. Jag tycker att statsrådet tar en smula lätt på frågeställningarna i interpellationen. Jag skulle vilja få förtydliganden genom tre kompletterande frågor. sade du: Det behövs inte mer resurser. Vi har de resurser som behövs. Har du ändrat uppfattning om det? Min andra fråga är: Hur stora har de samhällsekonomiska kostnaderna varit för snökaoset i trafiken i denna region 2010 och 2011? Du talar om 800 miljoner i tillskott. Det är fantastiska resurser att använda för underhåll. Min tredje fråga blir då: Är det mer underhållspengar 2011 angivna än vad som stod till förfogande 2010? Jag tror att dessa frågeställningar i allra högsta grad är relevanta inför den fortsatta diskussionen som jag ser fram emot. 116 Statsrådet (M): Jag ska börja med att svara på frågorna från . hade vi just antagit en av de största infrastruktursatsningarna någonsin på närmare 500 miljarder för de kommande tolv åren . med höjda anslag till drift och underhåll har vi fortsatt att höja anslaget, och det har aldrig satsats så mycket på såväl järnväg som vägar. Däremot är det alltid viktigt att vi får in bra underlag. Jag har bett att se över hur standarden på våra vägar och framför allt på våra järnvägar ser ut. Med det som underlag fick jag en rapport som visar att situationen för det svenska järnvägssystemet när det gäller eftersatt drift och underhåll är långt mycket värre än vad vi har kunnat tänka oss, inte minst när det gäller behovet av reinvesteringar där vi tittar på livslängden. Därför har vi höjt anslaget. På den tredje frågan om man har mer pengar för underhåll 2011 än 2010 blir svaret ja, bland annat för att självt omfördelade bland sina egna anslag. Men de 800 miljoner som man får använda gör att det blir ett tillskott även om det blir beslut om justeringar i budgeten 2010. Men man kan redan nu börja för att vinna tid, vilket är oerhört viktigt. När det gäller den samhällsekonomiska kostnaden för förseningarna preciserade lite grann när det gäller och kopplat just . Vi har tittat på vad arbetspendlingens förseningar och kanske flaskhalsar och kapacitetsproblem innebär för dem som arbetspendlar. Där har Trafikanalys på mitt uppdrag tittat på detta och redovisar en kostnad på ungefär 8 ½ miljard. Lägger vi dessutom till de miljönegativa konsekvenserna kan vi tala om i storleksordningen 11 ½ miljard, och det är inte bra. Jag anser, och där tror jag i och för sig att kanske delar min uppfattning, att infrastrukturen är viktig för människors arbetsliv och vardagsliv. Men den är minst lika viktig för att företag över huvud taget ska kunna verka, existera och till och med växa. Det som vi gör nu är att se detta i en fyrstegsmodell. Vad kan göras på kort sikt? Hur kan vi jobba till exempel i järnvägssystemet för att använda pengarna på bästa sätt? Det är precis det som nu tittar på. Var kan vi öka kapaciteten? Var finns flaskhalsarna? Vad kan vi göra på kort sikt? Det kan handla om att titta på banavgifter som differentieras. Det är nämligen inte trångt på alla ställen . Men det är extra trångt i våra storstadsområden och inte minst i . Här väntar vi på att till exempel ska bli färdig, men det dröjer . Vi tittar också på ekonomiska incitament för att hindra fel och störningar bland alla de aktörer som finns i järnvägssystemet. Men jag tror att det viktigaste är att vi faktiskt vårdar det som vi redan har. Det är en av de bärande principerna som vi har enligt fyrstegsprincipen. Det som vi gör just nu och som jag tror är oerhört viktigt är följande: Hur och på vilket sätt jobbar aktörerna med bra och rätt information till dem som trafikerar så att den är trafikantrelevant? Hur jobbar vi mer med drift och underhåll och framför allt reinvesteringar och snabbar på den processen som vi också tittar på var och när vi kan bygga mer och nytt? Det är det som är haken. Det går inte lika snabbt, och det vet också . 117 (S): Standarden i nätet på järnvägar och för den skull också vägar borde inte vara en överraskning för . har regelmässigt gjort en annan prioritering när det gäller järnvägsinfrastruktur. Jag går igenom vad har haft för politik sedan Socialdemokraterna återkom i regeringsställning fram till det år som de själva tog över regeringsmakten. Även som de var i opposition och kanske inte fullt ut behövde ta ansvar för sin politik lade de regelmässigt mindre resurser i miljardklass på järnväg. Det stämmer väl överens med finansministerns uttalande om att vi har överinvesterat i infrastrukturen. Poängen med denna interpellation och med mina två tidigare om utbildning och bostadspolitik är att de hänger ihop. ser en väg som bärande för all ekonomisk politik. Din företrädare här i interpellationsdebatten, arbetsmarknadsminister , sade i slutet av den långa debatten att människor går med glädje och väntar på det femte jobbskatteavdraget. Jag tror att många människor som väntade på bussen, tunnelbanan och tåget i julas med glädje skulle ha avstått några hundralappar dessa månader för att faktiskt kunna komma till jobbet. Det finns ett direkt förhållningssätt i er politik där ett tungt element är att beta av statsskulden. Det är er avsikt att få utrymme för ännu mer skattesänkningar. Sedan riktar ni skattesänkningarna till andra prioriterade grupper. Slutsatsen och konsekvenserna av denna politik blir i förlängningen naturligtvis att vi inte har råd att satsa på det gemensamma. För samhället blir det ett förfärande utfall. Jag vill erinra om att de satsningar som du talar om i 500-miljardersklassen är en mycket . Den dåvarande oppositionen orkade faktiskt lägga till 100 miljarder, huvudsakligen på järnvägar men också på vägar. Jag vågar påstå att det inte skulle vara så kallt under kommande vintrar för de många pendlarna om det hade varit en regering som hade haft en annan ambition och en annan politik för infrastrukturen. Aldrig så retoriskt väl genomförda anföranden kommer till pass utan får ta stryk när ni lägger fram budgeten. Den helt korrekta beskrivningen som du gör 11 ½ miljard i samhällsekonomiska förluster är ett steg i jobbskatteavdraget. Jag tror att människor gärna hade avstått från någon hundralapp för att tunnelbana, järnväg och buss skulle fungera. 118 Statsrådet (M): Jag tror att det är ganska angeläget att man inte vare sig förringar eller förenklar denna debatt. Man skulle lätt kunna tro på argumentation om att några extra hundralappar som människor inte skulle ha fått tillbaka skulle ha hjälpt denna vinter. Med tanke på hur som det tar när det gäller infrastruktur i fråga om både den ekonomiska planeringen och den fysiska planeringen skulle dessa hundralappar ha behövts . Betänk att vi då hade riktigt höga skatter, men ändå satsades det inte fullt ut på infrastruktur. Problemet är att det egentligen inte är själva vintern som är problemet. Men när det är extra kallt märks symtomen desto mer. har vi haft ett eftersatt underhåll på vår järnväg, inte minst när det gäller reinvesteringarna. Det ser vi inte minst på livslängden på kontaktledningar, på signalsystem, på växlar och på bärighet, alltså sådant som skulle ha gjorts för bra länge sedan. Mitt fokus nu är snarare att se var pengarna gör mest nytta. Det är precis det nu tittar på: Var får vi mer kapacitet i så snar tid som möjligt, men också långsiktigt? Det stämmer som säger att ni förvisso hade 100 miljarder mer. Tanken var att ni skulle bygga höghastighetståg. Vad skulle det ha hjälpt denna vinter? Vad skulle det ha hjälpt , och , och igen? Det tar nämligen . skulle det nuvarande järnvägssystemet trafikerad järnväg fullkomligt raseras om det inte var så att ni var beredda att lägga på ytterligare 100 miljarder för att klara också den infrastrukturen. Så ser dock inte verkligheten ut. Vad vi har med oss in i denna regering är också att det i den förra åtgärdsplanen, när Socialdemokraterna tog ansvar och ville väldigt mycket, saknades 65 miljarder. Detta är lite grann problemet, eftersom infrastrukturen går över . Vad jag tycker är viktigt är att vi med de kunskaper och underlag som kommer in får en riktig genomlysning av vad behovet är för att komma i kapp och få ett robust järnvägssystem. Det är nämligen där vi har de stora problemen.