prot · GZ0952 · 2011-12-20 00:00:00 — I den grönbok som vi nu debatterar presenterar kommissionen tre alternativ för hur de här obligationerna, eller eurobonds, skulle kunna utformas. Den övergripande tanken bakom dem är att upplåning på världsmarknaderna skulle kunna ske gemensamt och med någon form av gemensamma garantier. De tre alternativen är olika långtgående i förhållande till detta, och förslagen skiljer sig från dagens situation där varje medlemsland självständigt gör sin upplåning och har eget ansvar för sin skuld. Majoriteten i utskottet tror att denna fråga kommer att falla eftersom den till stor del blev inaktuell till följd av den överenskommelse som och presenterade . Men utskottsmajoriteten vill ändå betona att vi ser mycket kritiskt på tankarna att införa stabilitetsobligationer i eurozonen. Obligationerna riskerar att skapa fel incitament, både för medlemsländer som sköter sina ekonomier och för medlemsländer som missköter sig. Dessutom kan man anta att det måste bli djupgående rättsliga, konstitutionella och institutionella klargöranden innan dessa obligationer kan bli aktuella. Men huvudpoängen är att förslaget om eurobonds skickar fel signaler både till dem som sköter sina ekonomier och till dem som missköter sig. Priset blir att räntan ska upp hos dem som sköter sig för att räntan ska gå ned hos de länder som inte har skött sig. I grund och botten kan förtroendet för eurozonens länder komma tillbaka bara om varje land på allvar tar itu med sina djupa underskott och höga skuldkvoter. Det är främst gemensamma regler för att få till bättre styrning med sanktionsmöjligheter som krävs för att få ordning på dessa länder igen. Det ska inte gå att missköta sina ekonomier så fullständigt som flera europeiska länder har gjort. Eurobonds löser inte de verkliga problemen i eurozonen. Att solidariskt dela på risk skickar helt fel signaler. Det är bra att förbundskansler har varit mycket tydlig med att hon inte kan acceptera detta, och en majoritet i utskottet egentligen alla partier utom Socialdemokraterna säger av olika anledningar nej till förslaget om dessa obligationer. 40 PER (MP): Den senaste tidens turbulens i eurozonen har tydligt visat att och svenska folket fattade rätt beslut när vi i folkomröstningen sade nej till att gå med i . Få, om ens några, länder i eurozonen har klarat de krav som ställer på varandra om att inte gå med underskott och att ha stabila statsfinanser. Det är uppenbart så här i efterhand att det har tjänat väl att inte införa euron. Jag är därför glad att vi lyckades förmå svenska folket att vi inte skulle gå med i valutaunionen. Det hade varit dåligt för ekonomi. De farhågor som vi på nejsidan varnade för har infriats med råge. Vi anser därför från sida att det inte finns skäl för att delta fullt ut i den föreslagna finanspakten som är på väg genom och som ska hantera problemen med gemensamma penningpolitik. Ett nej i det fallet är också ett sätt att visa respekt för utslaget i folkomröstningen om euron i . är det av vikt för som ett litet exportberoende land att klarar att hantera skuldkrisen och mildra den ekonomiska oron. Vi finner därför inget skäl att ska hindra från att ta till de verktyg som de själva anser nödvändiga för att hantera krisen. Men bland dem verkar det nu tydligt att stabilitetsobligationer inte ingår i den överenskommelse som slöts mellan och . Inget av länderna redovisade då att man ställer sig bakom ett system med stabilitetsobligationer. När stats- och regeringschefer gjorde ett gemensamt uttalande fanns det inte heller där någonting nämnt om stabilitetsobligationer. Med all säkerhet är därför det förslag som kommer i denna grönbok om att införa statsobligationer inaktuellt. Trots det finns det skäl att säga några ord om själva tanken. Vi anser att det finns skäl att i grunden ifrågasätta tanken om att alla euroländer ska stå för varandras skulder. Vi ser att stabilitetsobligationer skulle lätta räntetrycket för skuldtyngda länder som och , men vi tror inte att det är en lösning på själva skuldproblemet. Tvärtom finns det en risk att obligationerna får en motsatt effekt eftersom de leder till sänkt ränta för de drabbade länderna, vilket i sin tur kan resultera i att de slår av på takten gällande den nödvändiga saneringen av sina ekonomier. Det finns också risk för att stabilitetsobligationer skulle leda till ytterligare politiska spänningar, inklusive de negativa EU-stämningar som börjar spridas i länder som skulle få sin ränta höjd, till exempel , och . Att i det läget, när har svårt att leverera utsatta mål om att sanera sina statsfinanser, ytterligare försämra incitamentsstrukturen skulle nog medföra tydliga risker för att man inte skulle få den sanering av ekonomierna som är nödvändig för att i grunden klara av krisen. Vi från finner därför att det är läge att ställa sig avvisande till stabilitetsobligationer som tanke. Därmed yrkar jag bifall till förslaget i utskottets utlåtande. Jag önskar ledamöterna och talmännen en god jul. 41 (FP): betecknade mig såsom att jag slog följe med liemannen. Det är inte ofta man får höra sådant från denna talarstol. Jag måste därför bemöta detta. fortsatte att beskriva den sociala situationen i så som hon uppfattar den. Det är en social kris, ökad arbetslöshet och social oro. En del av detta är otvivelaktigt sant. Det vi ser på tv-skärmarna är protester. Det vi kan läsa om i tidningarna är att människor är oroliga för sina jobb, för sina inkomster och för sina pensioner. Skillnaden mellan dem som skriver i tidningarna och dem som sitter i akademin och politikerna är att politiker ska komma med förslag till åtgärder mot de problem som man pekar på. Vad gör då och i denna situation? Jo, de säger nej till den lilla insats som skulle kunna göra, nämligen att via IMF eller direkt låna ut pengar till dessa länder för att något mildra konsekvenserna av krisen. Inte en krona från svenska skattebetalare ska gå till att mildra de socialt utsatta människornas och situation. Det är definition av solidaritet. Solidaritet sysslar med på sina möten. Där talar man om solidaritet. Man sjunger Internationalen på första maj. Men när det kommer till praktisk solidaritet som i detta fall när det gäller att hjälpa till att mildra den sociala krisen i många europeiska länder säger stört nej inte en spänn till dem som har det svårt i ! Det var likadant när vi skulle ge lån till . Vilket parti sade nej då? Jo, det var två partier. Det var och det var . Extremerna berör varandra. Solidaritet i praktiken är alltså inte starka sida. I själva verket är numera ett nationalistiskt parti, ett narcissistiskt parti när det gäller Europapolitiken. Man skådar in i sin egen navel i stället för att blicka ut över den europeiska kartan. Det är Europapolitik. Det råkar, som sagt var, som ordförande i har jag kunnat konstatera det vara så att man landar på samma hållning, samma slutsats, som . Resultatet av den förda politiken är i många fall densamma. Nej, , jag slår inte följe med liemannen. Det är du som vänder dig inåt med ditt parti och nekar till att medverka efter det lilla mått av förmåga som har att mildra den ekonomiska krisens konsekvenser i . Det är människorna som får lida för detta, inte jag. 42 (V) replik: Jag ska börja från början. ville visst låna ut pengar till . Men vi ville inte ställa krav på privatiseringar av hälso- och sjukvården och apoteken och på sänkta löner. Det var något som gjorde med varm hand. Men vi ville vara solidariska med det irländska folket och lyssnade in vad folket ville ha hjälp med. Man ville inte ha hjälp med att ställa krav på privatiseringar, på sänkta löner eller på sämre pensioner. Det är skillnad på hjälp och hjälp, ! Till skillnad från anser vi att bankerna har ett ansvar att ta sina egna förluster det är inte skattebetalarna i olika länder som ska stå för dem. Det är att ta ansvar, ! Därför lånar vi inte ut pengar in . Vi vill veta till vilka pengarna ska gå och vilka villkor som ska ställas. Ska det ställas krav på privatiseringar, på avregleringar, på sänkta löner och på sämre välfärd är vi inte med. Ska pengarna gå till att bistå människor till att skapa sysselsättning, till att öka tryggheten och till att se till att den sociala välfärden fungerar är vi självklart med. Men vi är inte med om vi ska rädda banker och lämna folk därhän. Vi är solidariska. Vi röstade nej till EMU. försöker på alla sätt ta in oss bakvägen. skygglappar leder honom, menar jag, till att slå följe med liemannen. EMU var från början felkonstruerat. ser vi det mycket tydligt. vet liksom vi att EMU:s konstruktion var prövad. Det var ett stort våghalsigt experiment. är det oerhört många människor som betalar priset för det ett politiskt prestigeprojekt, ingenting annat! 43 (FP) replik: Det är möjligt att underkänner den parlamentariska demokratin. Den har vi rätt länge haft i , men det är möjligt att ännu inte upptäckt att den är den mest framgångsrika styrelseformen. Det var så att på ville den demokratiskt valda regeringen av det demokratiskt valda parlamentet få stöd inte bara från IMF utan också från sina europeiska grannländer. Då sade nej. Man krystar fram olika förklaringar. Men summan av kardemumman är att de irländska medborgarna inte skulle ha fått stöd från om hade fått bestämma. Tack och lov fanns det en stabil majoritet för att skulle ge ett bilateralt lån till . Om bankerna har vi alla här ungefär samma uppfattning. Ägarna ska ta sina egna förluster. Det finns ingen åsiktsskillnad i den frågan här i kammaren. Därför blir det lite konstigt när låter påskina att vi har uppfattningen att vi ska rädda bankägarna eller bankaktieägarna. Så är det inte! Vi har också strikta krav, vilket framförts. säger nej dessutom med det här bankargumentet. Men trots allt är det så att det är insättarna samt de som har pensioner och de som har jobb som de oroas för som straffas av den politik som här företräder, nämligen ingen solidaritet med europeiska länder inom eurozonen. 44 (V) replik: Det är mycket tydligt att försöker skriva om historien. Han är i sällskap med ett parti som ständigt försöker göra det, . , det var faktiskt så att vi förhandlade med regeringen om att kunna bistå . Men när vi såg de krav som ställdes och som doldes in i det sista krav på privatisering av apoteksrörelsen, krav på privatiseringar inom hälso- och sjukvården samt krav på ändringar i pensionsvillkor och i lönesättning tyckte vi inte att vi kunde ställa oss bakom kraven. Vi var dock mycket tydliga med att vi gärna lånar ut pengar och bistår länder i kris, men inte med krav på ett genomförande av en tydlig nyliberal högerpolitik! EMU har ju nu beslutat att bankerna inte ska behöva ta några förluster om länderna inte kan betala sina skulder. Man har beslutat att skattebetalarna ska ta dessa förluster. ECB har i sin tur beslutat att bankerna ska få låna till 1 procents ränta pengar som bankerna i sin tur kan låna ut till krisande stater, till 67 procents ränta. Det blir en ren vinstaffär för bankägarna detta i stället för att tillåta till exempel att ECB blir en centralbank som vilken annan som helst, det vill säga blir en sista utpost. Då skulle räntorna för de krisande länderna sjunka mycket kraftigt, vilket är väl medveten om. Nej, , vi lånar inte ut pengar in . Men vi ställer gärna upp för folk i kris, dock inte med krav på sänkta löner, inte med krav på en högre arbetslöshet och inte med krav på privatiseringar. Däremot ser vi gärna fler människor i sysselsättning samt en större social trygghet och bättre fungerande pensions- och försäkringslösningar i de här länderna. Det är vi gärna med på, vilket vet. Ta av dig skygglapparna, , och erkänn att euron och EMU är felkonstruerade! 45 (FP) replik: talar mot bättre vetande. kollega har i debatt efter debatt sagt att ni inte ska vara med. Inte bara har han sagt nej till, utan även tankarna, planerna och förhoppningarna kring att från svensk sida via IMF låna ut pengar till . Detta är ni också emot. Det här med är ingen enstaka händelse, utan det är ett mönster att inte deltar i de försök till räddningsaktioner som ska mildra inkomstbortfallen, som ska mildra arbetslösheten och som ska mildra rädslan för att pensionerna i inte räcker till. Alla åtgärderna för att tillföra pengar, resurser, utifrån är emot. Om ni fick bestämma skulle det inte komma några resurser från resten av världen till stöd. Det är er politik, en osolidarisk politik naturligtvis. Ni kan tala om solidaritet på era möten, och ni kan gå runt med era röda fanor och sjunga Internationalen på första maj. Men i praktiken, när ni ska tillämpa solidariteten, sviker ni. Då sviker ni övriga . Ni har en narcissistisk Europapolitik. Ni sitter och tittar i er egen navel. Möjligen gläds ni över den anblicken. Men för folk är det väldigt torftigt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) 11 § Subsidiaritetsprövning av förslag till förordning om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag Föredrogs finansutskottets utlåtande /12:FiU29 Subsidiaritetsprövning av förslag till förordning om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag (KOM(2011)452). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 15 §.) 12 § (forts. från prot. 51) Regional tillväxt (forts. NU2) 46 (MP): gäller det regional tillväxt, sista kapitlet . Trots alla program, innovationer och fonder känner jag en viss oro över den stuprörspolitik inom olika områden som påverkar landsbygdens villkor. Vi lever i ett land där fler människor från landet flyttar till stan, där koncentration och centralisering oftast vinner före decentralisering och där ekonomisk effektivitet ofta går att räkna hem om man effektiviserar. När man effektiviserar är det inte helt ovanligt att man koncentrerar. Jag anser med all respekt för våra olika ambitioner att vi från riksdag behöver granska vad som sker och våga vara självkritiska. Inget parti i riksdag har alla lösningar. är ett avlångt land. I norr är avstånden långa mellan punkt A och punkt B. I är avstånden inte alls lika långa, och det kan till och med finnas bra kommunikationer. Likväl förlorar kommuner invånare. Städer växer och är som magneter och drar till sig människor, kapital och företag, och ju större städer, desto starkare magneter. Det är ingen naturlag. Det finns inte ett svar. Det finns inte en lösning, och jag har inte facit. En stor verksamhet som har förändrats i är jordbrukspolitiken. Vi ser också att koncentrationer av djur sker även där, och de försvinner på andra ställen. Detta är en politik som drivs i EU, och den avgör väldigt mycket hur landsbygden formas. Det är därför ministrar behöver vara tydliga och driva en politik som värnar landsbygden, miljön och klimatet, den biologiska mångfalden och framtiden. Skogen är också en viktig näring. Jag skulle kunna tala om det rätt . Det handlar om den biologiska mångfalden, skogen som hus för djur och fungerande ekosystem . Jag nämner inte mer om det här. I betänkandet finns en intressant reservation om återföring av medel från vind- och vattenkraft. Jag tycker att denna församling kan ha en öppnare och viktigare diskussion om det. Regional tillväxt är ett begrepp. Men det kan inte finnas och det finns inte hållbar tillväxt om inte människor trivs och verkar. Vi behöver en politik som även ser till de mänskliga behoven på riktigt även om man bor i , , eller till och med i . Vad är det som limmar ihop alla politiska förslag och alla politiska strategier? Det är människor som kämpar och bryr sig och som insett att allt är möjligt. Men de får göra det själva. De får gräva bredband och lägga semestern på att rädda sin ort. De får samåka, samarbeta och kämpa för att få ett kulturarrangemang. De får fixa bilmacken, affären, skolan eller det nedläggningshotade . Vi har ett ansvar för att klara miljöfrågor, klimatpolitik och landsbygdens utveckling genom människor och möjligheter. Det är därför som vi anser att det är av stor vikt att vi tar urholkning och brist på service på allvar och inte låter åren gå utan försöker vända trenden. Det handlar om att använda de förslag som bland annat finns i utredning. För att hela ska leva krävs att invånare har möjlighet att få tillgång till en viss service. Detsamma gäller landets nya inflyttade medborgare. Det handlar om alla medborgare rätt utifrån olika krav på en fungerande vardag, och med olika förutsättningar följer olika behov. När underlaget för servicen försvinner så försvinner också själva servicen. Genom att vi alla betalar skatt har vi också rätt till den gemensamma servicen. Det ska vara enkelt att få information från våra myndigheter om våra rättigheter och skyldigheter i samhället. var utredningen om lokal service i samverkan klar. Den kom att heta Se medborgarna för bättre offentlig service. Många har förväntat sig ett kraftfullt initiativ. Vi har en reservation om det, och vi har också pengar i vår budget. Det är hög tid för regeringen att inse att vi behöver ta ett större ansvar här och . I detta anförande instämde (MP). 47 (KD): Det måste vara möjligt att leva och bo även utanför de större städerna i . Många vill bo på landsbygden. Det är också viktigt för oss kristdemokrater och hela Alliansen att trenden med vikande befolkningsunderlag kan hejdas och framför allt vändas. För att det ska vara möjligt är tillgång till grundläggande service en förutsättning för utveckling och en bra livsmiljö i glesbygdsområden. Jag tror att arbetet med att förbättra samverkan mellan olika offentliga organ kan resultera i en bättre service till företag och enskilda. Här kommer för övrigt en utredning om samverkan som Statskontoret genomför att kunna bidra med ett intressant underlag. Tanken med det underlaget är bland annat att komplettera den utredning som nämns i flera motioner, Se medborgarna för bättre offentligservice, och som också har nämnts tidigare. Jag vill i sammanhanget också lyfta fram att näringsutskottet tillsammans med miljö- och jordbruksutskottet har initierat en uppföljning av det så kallade landsbygdsprogrammet, och stöd till service kommer där att belysas särskilt. Det finns också medel för stöd till kommersiell service. har flera särskilda satsningar gjorts för att främja tillgången på sådan service. De medlen har bland annat bidragit till att bromsa den så kallade mackdöden på landsbygden. När det gäller tillgång till drivmedel finns det också anledning att påminna om att har uppmanat regeringen att se över vissa delar av den så kallade pumplagen som kan ha en negativ påverkan på förutsättningarna att sälja drivmedel i mer glesbefolkade delar av vårt vackra land. Jag vill också påminna om det arbete med regionala serviceprogram som pågår . Den obändiga livskraft och utvecklingsvilja som finns i byalagsrörelsen och även andra gräsrotsrörelser imponerar verkligen. Det statsbidrag som utgår till rörelsen Hela ska leva tycker jag är ett bra exempel på ett fruktbärande samarbete mellan det offentliga och det civila samhället. Att uppmuntra och stödja det civila samhällets institutioner är för oss kristdemokrater en grundbult för att kunna åstadkomma bättre förutsättningar för ett gott samhälle. Jag yrkar avslag på samtliga motioner i berörda delar. I detta anförande instämde Boriana (M). 48 (S) replik: Till att börja med har jag en kommentar om pumplagen. När pumplagen infördes var det tillsammans med Klimppengar. Det innebar att man gav dem som skulle erbjuda ett alternativ en möjlighet att få hjälp till investeringar. var själv med i den regering som tog bort den möjligheten i en av de första åtgärder den vidtog eftersom Klimppengarna skulle försvinna. Oavsett vad man tycker om pumplagen har vi alltid varit överens om att vi vill se alternativa drivmedel. Ska man få till alternativa drivmedel måste man på olika sätt antingen se till att man hjälper till med positiva satsningar eller kanske vara med och göra lagstiftningar för att få en sådan inriktning och utveckling. Det är inte obekant för att det är de två hjälpmedlen som vi oftast använder oss av i riksdag. Jag skulle vilja ställa en fråga till . Det har kommit information till oss från det svenska där vi har fått reda på att man har äskat . Skälet till hemställan är att man vill rekvirera de medel som var reserverade hos under innevarande programperiod. Det säger nu regeringen nej till. Om jag förstår det rätt ställer sig också majoriteten i riksdag bakom det i form av allianspartierna. Tycker att det är rätt sätt att hantera frågan när man ska försöka lösa utanförskapet och öka kompetensen i arbetslivet? 49 (KD) replik: Jag vill börja med att svara på den sista frågan: Ja. tar upp pumplagen. Jag förstår att han känner ett behov av att försvara den. Den har blivit ett väldigt bra uttryck för att det bästa kan bli det godas fiende. En lag som ska tillgodose i det här fallet ökad diversifiering av drivmedel har bidragit till den så kallade mackdöden. har regeringen vidtagit åtgärder och anslagit medel för att kunna vända utvecklingen. Jag ser med tillfredsställelse fram mot att man nu ser över de delar av pumplagen som kan ha en negativ inverkan på förutsättningarna att sälja drivmedel i de mest glesbefolkade delarna av . 50 (S) replik: Med den bakgrund som har hoppas jag att han inser skillnaden här när man anslår pengar som motsvarar Klimppengar på hundratals miljoner. Sätt det i relation till de 15 miljoner som jag tror att åberopar nu när det gäller att man ska göra en stor eller hur jag nu ska uppfatta det satsning på att behålla den kommersiella servicen ute i landsbygden! Det är skönt att man ändå vaknar till även om det är efter det att man var med och tog bort de hundratals miljonerna för att sedan komma med de här 15. Men på något sätt tycker jag att det blir lite obalans i detta sätt att argumentera och resonera. Jag har inget behov av att försvara pumplagen i sig. Vad jag däremot har ett behov av att diskutera är behovet av alternativa drivmedel och behovet av att man med hjälp av både lagstiftning och i det här fallet pengar från staten är med och bidrar till en sådan utveckling. Det trodde jag att också KD var intresserat av, men tydligen är det inte på det sättet. Jag måste också kommentera det första svaret. tyckte alltså att det var bra att man avstår från att hämta hem pengar som vi har varit med och betalat in till EU pengar som är till för att minska utanförskap och öka kompetensen i arbetslivet. Det tycker jag är sorgligt. 51 (KD) replik: Det som skiljer och mig och Alliansen åt är att vi har olika sätt att försöka skapa förutsättningar för människor att bo och leva i . Socialdemokraterna och älskar att ta in pengar från folk för att sedan med klinisk precision skicka ut dem till olika delar och kunna vara alla goda gåvors avsändare. Vi har valt en helt annan väg. Visst har vi minskat ett antal specialdestinerade anslag här och var, men vi har gett människor mer pengar i plånboken för att åstadkomma bättre förutsättningar för alla. Det har varit en framgångsrik politik. Sänkningarna av inkomstskatten för låg- och medelinkomsttagare som bor över hela landet är mycket bättre än att hålla på och specialdestinera pengar till olika saker. Vi gör en översyn av pumplagen, och det sker en satsning på att förbättra förutsättningarna för kommersiell service liksom den offentliga servicen. Det är någonting som jag tror att väljarna uppskattar och som människor i glesbygd uppskattar. Mer behöver göras; där tror jag att och jag är överens. Men vi skiljer oss åt i synsättet. Att pungslå människor och ta in deras pengar för att sedan pytsa ut dem tillbaka är en metod som inte skapar de bästa förutsättningarna för en bra utveckling i samhället. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) 13 § Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till förordning om riktlinjer för transeuropeiska energiinfrastrukturer Föredrogs näringsutskottets utlåtande /12:NU15 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till förordning om riktlinjer för transeuropeiska energiinfrastrukturer (KOM(2011)658). 52 (S):