prot · GZ0929 · 2011-11-10 00:00:00 — , rektor för högskolan i skriver: Mindre högskolor betydelsefulla för forskning och företagande. Jag skulle kunna fortsätta. Det visar att det är fler än jag som är oroade. Det kan inte vara bara jag som har fattat fel. Det är i så fall fler som har fattat fel, och det är inte vilka personer som helst. Det är faktiskt flera som känner oro inför det budskap som utbildningsministern ger. Före debatten har det angetts pengaströmmar till lärosäten. Om man tittar i ser man att av de statliga forskningsanslagen går till de äldre universiteten. De 4 unga universiteten har fått dela på , och de återstående 13 högskolorna får . Det är siffror som talar för sig själva. Det är sant att omfördelningen med kvalitetsindikatorer har gynnat högskolor och yngre universitet. Det är sant. Men, utbildningsministern, vi talar då om i sammanhanget små belopp. De stora pengarna till direkta anslag och till strategiska forskningsområden går till de äldre universiteten och stärker deras roll. kan, på samma sätt som ett hockeylag, i sin tur köpa upp forskarkompetens och dränera kunskap. döljer sig i detaljerna, utbildningsministern. 30 Utbildningsminister (FP): Jag repeterar det som jag sade i mitt inledande svar. De procentsatser som återger är i huvudsak korrekta. Det är den helt dominerande delen lejonparten av forskningsanslagen i den svenska statens budget som går till de stora universiteten. Det är helt korrekt. har dock fel på en punkt, och det är när han säger att detta är någonting som har skett eller som en effekt av vår politik. Det var exakt samma fördelning när och var utbildningsministrar. Inte heller parti föreslår i budgetmotionen någon radikalt annorlunda fördelning. får väl motionera själv och rösta mot sitt parti när vi ska rösta om budgeten om han vill ha någon annan fördelning. Men det socialdemokratiska partiet föreslår ingen annan fördelning. Jag tror att det socialdemokratiska partiets ledning har förstått detta. Om vi slår sönder forskningen på , på i och på och avsvär oss den stora internationella ESS-satsningen där ska bli världsledande i naturvetenskap genom den nya anläggningen i och slår sönder forskningen på och sprider ut dessa resurser blir det möjligen mer jämlikt mellan lärosäten, om det var det som var målet. Men vi avsvär oss varje möjlighet att vara världsledande. Det är precis därför som och har gjort precis samma fördelning som vi har gjort. Att en före detta socialdemokratisk minister i skepnad av ordförande i en styrelse skriver en artikel och kritiserar den borgerliga regeringen blir jag inte så nervös av. Men det nya som vi nu har infört är att forskningen utvärderas utifrån kvalitet och fördelas ännu mer utifrån kvalitet. Jag tror att både små och stora lärosäten kan tjäna på detta i olika delar. Det finns forskningsnischer och forskningsmiljöer som är mycket högtstående också på mindre högskolor. På stora universitet finns det också forskningsmiljöer som inte är så bra. Det är alltså inte så entydigt i fråga om skillnaden mellan stora universitet och små högskolor. Men det är nog rätt entydigt att det som verkligen är i internationell toppklass i huvudsak är samlat på färre platser. Det är denna målkonflikt som vi har byggt upp i . Vi har byggt upp högre utbildning på otroligt många platser, och vi måste ha högre utbildning på många platser. Men det går inte att bedriva forskning i världsklass på så många platser för ett så litet land som . Det är alltså den målkonflikt som vi har byggt upp, eller som ni byggde upp under er regeringstid, som vi måste hantera. Även om nu låter som om han förespråkar en helt annan linje kan jag säga att vi fördelar forskningsresurser med precis samma andelar till stora universitet och mindre högskolor som socialdemokratiska regeringar gjorde före oss. Det var klokt då, och det är klokt . 31 (S): Det är inte som utbildningsministern säger. Det har faktiskt hänt någonting. Vi har sagt i flera av våra motioner att vi vill se över resursfördelningssystemet. Vi har krävt en kontrollstation för att vi ska undvika att hamna i ett A- och ett B-lag. Det har vi sagt, och det vet . Det är också någonting nytt som har hänt, och det är de strategiska forskningsområdena. Det har också kommit mer pengar till forskningen 5 miljarder. Det allra mesta av dessa pengar går till de äldre universiteten. Det systemet hade vi inte . kan därför inte åberopa historiebeskrivning som inte är sann. Dessa strömmar går till de äldre universiteten. Vi behöver stora anrika universitet. Vi behöver excellent forskning. Det är inte tu tal om det. Det har vi aldrig sagt att vi är emot. Men vi har sagt att vi också behöver system som gynnar och hjälper små högskolor och yngre universitet att utveckla sin forskning. De får inte det med det resursfördelningssystem som har kreerat. Om man åker runt och talar med personer där säger de samma sak, nämligen att det är för lite pengar som kommer dem till del och att någonting måste göras åt det. Jag ska citera . Det är ett tag sedan han var minister. Han är ordförande för . Lyssna nu noga, utbildningsministern, på vad i egenskap av ordförande för har skrivit. Vilken genomarbetad och kvalitetssäkrad rapport slår fast att den nödvändiga samverkan mellan regionala högskolor och omgivande industri och servicenäringar, avseende forskning, innovations- och utvecklingsarbete skulle bli bättre av att högskolor blir filialer till universiteten och minskar i antal? Vilken forskning och vilken vetenskaplig rapport stöder sig utbildningsministern på? Det är få som stöder detta. Det kanske rent av är så att stöder sig själv. Det är mycket viktigt att vi får en samverkan med det omgivande samhället, såväl för universiteten som för de regionala högskolorna och de yngre universiteten. Vi vet av erfarenhet att högskolorna ute i landet och de yngre universiteten ute i landet lyckas mycket bra när det gäller samverkan. har släppt en rapport som vetenskapligt bestyrker att denna samverkan är viktig. skriver på följande tänkvärda ord: Detta nära och starka samarbete i forskningen mellan högskolor och näringsliv ger förmodligen inga , och kommer heller inte vara den forskning som publiceras mest, på det sätt som akademisk kvalitet mäts . Däremot utgör den en enorm tillväxtmöjlighet och stärker både konkurrenskraften, den akademiska utvecklingen och välfärden i . Forskningen kan därför inte hänvisas till ett fåtal elitinstitutioner som befinner sig alltför långt från företagens verklighet. Detta är ytterligare ett belägg för att någon reagerar på den politik som förs och som lyfter fram viktiga perspektiv. , vi har faktiskt 2 miljarder för att stärka forskningen mellan näringsliv och akademi. Det glömde du att säga. Det är viktigt att säga att vi har mer pengar till detta än vad du vill påskina. 32 Utbildningsminister (FP): I varje debatt som förs i denna riksdag har Socialdemokraterna alltid mer pengar. Det är konstigt att ni har det bara när ni är i opposition. När ni satt i regeringen var forskningen svältfödd. Det är nu som forskningen har fått nya och stora anslag forskningsproposition. Men i opposition har ni alltid mycket mer pengar än alla andra. Det var ett intressant besked som gav. Jag har också sett dessa ord i Socialdemokraternas motion om att ni vill se över resursfördelningssystemet. Jag har funderat på vad som döljer sig bakom en sådan formulering. Vi säger också att vi vill se över resursfördelningssystemet, och vi talar om vad vi vill. Men vi vill se över det, och det sker . Vi har tillsatt en utredning, som jag har sagt i svaret, inför forskningspropositionen. Vi behöver till exempel se om samverkan med industrin på orten kan bli en faktor och hur man i så fall mäter och utvärderar den. Det ingår i denna utredning. Jag sade att fördelningen mellan stora universitet och nya regionala högskolor är densamma som den var under den socialdemokratiska regeringens tid. Då replikerar att jag har fel därför att ni nu vill ändra er och se över resursfördelningssystemet. Det finns inget annat sätt att tolka det än att ni vill ta pengar från de större universiteten och ge till de mindre. Då säger jag att det är en nyhet som här kommer med; det är vad detta betyder. Att se över resursfördelningssystemet betyder att ni ska slå sönder forskningsmiljöerna på , på , på Kungl. Tekniska högskolan samt på universiteten i , , , och . Det är vad det betyder. Det är hos SLU som forskningsresurserna ligger. Dessa ska ni fördela. Det är ett väldigt intressant besked, för ingen har varit så rak och tydlig som nu är om vad detta betyder. Det är bra att vi får det här klart för oss. Men det går inte ihop med vad i sagt om att satsa på medicinsk forskning i eftersom den äger rum just vid de universitet jag räknat upp. Det är där vi ska göra stora nysatsningar, sade i . Det här går inte ihop, ! Jag tackar i alla fall för klarspråket. Vi ska berätta detta för de stora universiteten. 33 (S): blir utbildningsministern demagogisk och retorisk. Jag har aldrig sagt att vi ska slå sönder de stora universiteten. Det är inte sant! Nyss sade jag att vi vill bevara forskningsmiljöer som är excellenta självklart! Jag vet inte varifrån utbildningsministern fått det hela, men det var väl bra att i en retorisk debatt klippa till med någonting som inte är sant. Det som här sagts är inte sant. Vi vill bevara de stora universitetens forskningsmiljöer. Däremot säger vi att vi också måste stödja de små universiteten. Man kan tänka så här: Det fanns 15 miljarder i reformutrymme för pengar som den borgerliga regeringen lagt ut. Vad satsar man då på? Man kunde tänka sig att det skulle satsas kanske på de små högskolorna. Nej, i stället heter det: Vi satsar på att sänka krogmomsen så att vi förhoppningsvis kan äta lite billigare, och kanske blir det fler jobb. Men många undrar om det blir så många fler jobb. Det är en väldigt dyr investering för att få fram några nya jobb. Vi säger att vi har en fullt ut finansierad budget. Vi kan tänka oss att lägga lite mer på att stödja forskning ute i landet. Därför har vi några framåt det här är fullt ut finansierat; det är inga bluffsiffror och inget konstigt med detta. Jag kom inte med några nyheter. Om nu vill piska fram en sådan stämning kan jag säga att det inte stämmer. Vi behöver stora miljöer, men vi behöver också satsa på de yngre och små universiteten. , du bygger system som svälter ut vissa högskolor. Det är många med mig som känner en djup oro. Jag hoppas att du vill byta färdriktning och att du inte stoppar fingrarna i öronen och går åt fel håll. 34 Utbildningsminister (FP): Jag tror inte att det finns någon debatt där inte nya löften, nya satsningar och nya pengarullningar ska betalas med krogmomsen. Det är otroligt hur långt den räcker! Jag läste i Socialdemokraternas valmanifest att sänkt krogmoms bör genomföras därför att det ger mer jobb till ungdomar och invandrare. Jag fladdrar inte på så sätt att jag byter åsikt eller har olika åsikt före respektive efter ett val. Vi läste Socialdemokraternas valmanifest och kom till samma slutsats. är det så att det här ger ungdomar och invandrare jobb. På samma sätt argumenterade före valdagen för detta. Dessutom säger att forskningsmedel fördelas i en forskningsproposition. Ja, det har alla regeringar genom tiderna varit överens om. när vi lägger fram vår forskningsproposition kan ni reagera på den allt för att skapa stabilitet och stadga när det gäller förutsättningarna. Jag hoppas att ni inte vill riva upp detta genom att fladdra med anslag fram och tillbaka. Det kommer lärosätena inte att gilla. När det gäller att detta med att se över resursfördelningssystemet betyder att de små högskolorna ska få mer pengar förstår jag inte hur det ska gå till utan att de stora ska få mindre. Är det bara nya pengar som ska föras in behöver man inte se över resursfördelningssystemet. Resursfördelning betyder att det ska fördelas på ett annat sätt. Det är ett väldigt viktigt besked ni här ger. Ni skriver om att se över systemet men skriver inte i klartext vad det innebär. Det hela är ett väldigt viktigt besked. Det här kommer att föra bort från internationell toppklass till att bli en mer nation. Naturligtvis blir det mer jämlikt fördelat mellan olika lärosäten om man gör på nämnda sätt, men det kommer inte att gagna som forskningsnation. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 35 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa följande statsråd och ministrar välkomna: statsrådet , statsrådet , miljöminister , statsrådet och statsrådet . Statsrådet besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt ansvarsområde. 36 (S): har vi sett upprörande exempel på vanvård i äldreomsorgen. Den dåliga kvaliteten har kombinerats med höga chefsbonusar till dem som sänker kostnaderna i verksamheten, avancerade upplägg för att flytta vinster till skatteparadis i stället för att betala svensk bolagsskatt. hänvisar till att bereder den begränsade skattefrågan som hindrar vinstflytt till skatteparadis. har uttalat att de anställda måste bli bättre på att anmäla och visa civilkurage vid missförhållanden inom äldreomsorgen. Jag vill därför fråga äldreminister : Vilka initiativ har hon tagit för att försäkra sig om att de skattemedel som vi har avsatt till äldreomsorg faktiskt går till äldreomsorg? 37 Statsrådet (KD): Tack, , för frågan! Låt mig först säga att missförhållanden i äldreomsorgen aldrig kan accepteras. Det sker ibland, och vi har fått alltför många sådana berättelser. senast skedde det i Caremas regi. har vi haft det i omsorg såväl i som i . Det är oacceptabelt var det än sker. Vi har därför gjort mycket för att rigga system för att säkerställa att kvaliteten kan upprätthållas. Det har skett med en förstärkt tillsyn och öppna jämförelser där vi börjar mäta kvaliteten. Det system med upplägg för kapitalflykt som finns genom riskkapitalbolagens skatteupplägg är oacceptabelt. Det har och jag uttalat. Vi kommer att vidta åtgärder. Det finns en utredning som tittar på den delen. Det är fullt möjligt att det kommer till åtgärder innan den utredningen kommer med sitt betänkande. 38 (S): Tack, statsrådet, för svaret! Jag är långt ifrån nöjd. är det många som upprörts över hur våra äldre drabbas av missförhållanden i vården i den meningen att privata riskkapitalister prioriterat bonusar och vinstmaximering framför god vård. Detta handlar inte om huruvida vården drivs av privata eller offentliga aktörer. Faktum är att skattemedel inte används till det våra skattebetalare har beställt av oss politiker på olika nivåer. Jag vill fråga vilket ansvar och den borgerliga regeringen har och vilka åtgärder ni tänker vidta för att försäkra er om att de skattemedel som skattebetalarna har avsatt i det här fallet till äldreomsorg faktiskt går till äldreomsorg. 39 Statsrådet (KD): Jag skulle vilja påstå att denna regering har gjort mer än någon tidigare regering för att säkra att vi kan kontrollera kvaliteten på ett bra sätt i äldreomsorgen. Det räcker fortfarande inte. Men de öppna jämförelserna och en kraftigt förstärkt tillsynsorganisation är till gagn för detta. Dessutom tittar vi över möjligheterna att stoppa den kapitalflykt av skattemedel som är oacceptabel. Pengar som satsas på välfärden ska naturligtvis primärt användas till välfärden. Men vi vill också se mångfald på äldreområdet och att möjligheten finns för äldre att välja en utförare. Det tror jag också vill. Jag tror inte att det är någonting som skiljer oss där. Vården och äldreomsorgen ska vara trygg för medborgarna. Därför är de kvalitetssystem som vi har satt på plats av central betydelse. För varje missförhållande som kommer upp i ljuset finns det muskler för tillsynsorganisationerna att åtgärda. Vi har en lex på plats som säger att risk för missförhållande ska identifieras. Kommunerna har huvudansvaret, och landstingen har huvudansvaret på vården. Vi har satt en bra lagstiftning på plats och dessutom en bra tillsynsorganisation. 40 (MP): Min fråga är också till barn- och äldreminister . Ministern får ha överseende med att det kommer att vara många frågor i detta ärende . Det visar på hur viktig vi tycker att frågan är. Vi vet att det råder missförhållanden på många äldreboenden oberoende av hur det är organiserat. Min fråga är: Hur tänker ministern agera för att förhindra att vinsten från äldreboendet drabbar kvaliteten för de boende, med tillägget nu? Det görs en hel del. Men det handlar om . som går försvinner pengar. som går är det äldreboende som inte har det så bra som de borde. Vad händer justnu? 41 Statsrådet (KD): Återigen: En icke kvalitativt bra äldreomsorg är aldrig acceptabel. När man blir äldre i vårt land ska man kunna känna sig trygg med att man har en god vård och omsorg när man behöver den. Därför har vi jobbat på att öka tillgänglighet genom att ge bidrag till fler platser som byggs. Det är en viktig del. Man ska kunna känna sig säker på att det finns en plats när man behöver den. Men det ska också vara en vård av god kvalitet. Inrättandet av öppna jämförelser, att börja undersöka kvaliteten, vilket inte har gjorts tidigare, är en viktig del och också att vi frågar de äldre själva. De äldre själva indikerar mellan de två mättillfällen vi har haft 2008 och 2010 att de tycker att äldreomsorgen har blivit bättre. Det betyder att de kvalitetspengar som vi har tillfört kommunerna för att utveckla äldreomsorgen förmodligen har gjort en del nytta. Det sker ett stort utvecklingsarbete, och vi har väldigt mycket bra äldreomsorg, en god äldreomsorg där de äldre är nöjda. Där det brister måste det finnas en kraftfull tillsyn och en bra lagstiftning i botten. 42 (MP): Jag har en följdfråga. Jag håller med om att det aldrig ska kunna accepteras att man inte sätter kvaliteten i främsta rummet. Men det är uppenbart att man inte gör det. Trots allting som görs verkar det som att det inte riktigt hjälper. Annars skulle vi inte behöva stå här med de frågor som säkert flera av oss har. Återigen: Vad kan man göra , direkt, för att förhindra detta? 43 Statsrådet (KD): Vi har en alldeles färsk lagstiftning på plats som vill uppmana till öppenhet. Vi har förändrat och förstärkt lex från . Det betyder att alla missförhållanden som uppdagas på ett boende ska rapporteras. Ledningarna ska se detta som en möjlighet. Jag tror att det har sopats alldeles för mycket under mattan. Jag tror att vi nu får upp mer i ljuset, och det är bra. Om man till och med får in ett strukturerat arbete där man identifierar brister innan missförhållanden och vanvård har inträffat har man gjort något riktigt bra. Det har vi lärt av andra arbetsplatser. Vi har inte varit så bra på det i äldreomsorgen. Den nya lagstiftningen är till för att tjäna just det syftet. Personalen tillsammans med ledningen ska vara uppmärksam på: Håller vi god kvalitet? Kan vi upprätthålla säkerhet och trygghet i vård och omsorg? Jag hoppas också väldigt mycket av den nya lex . Invandrares etablering på arbetsmarknaden 44 (FP): Jag tänkte ställa en fråga till integrationsminister . Nyanlända invandrare i innebär en väldigt positiv resurs som kan bidra till utvecklingen i . presenterade tankesmedjan en studie där man bland annat visar att människor med utländska namn har svårare att komma till jobbintervjuer än människor med svenska namn. lyfter man också fram i studien att hårda anställningsregler och anställningslagar skapar svårigheter för invandrare att komma in på arbetsmarknaden. Frågan man ställer blir: Reglering eller diskriminering, vad hindrar etablering? Det är märkligt att har lyckats så dåligt med att släppa in invandrare på arbetsmarknaden. Jag ställer därför frågan: Hur ser statsrådet på möjligheten att förbättra situationen ? 45 Statsrådet (FP): Jag tackar för frågan. Det finns flera förklaringar till att vi ligger betydligt sämre till än andra länder med att få in utrikes födda på svensk arbetsmarknad. Den tankesmedja som hänvisar till, Fores, har pekat på två förklaringar: en diskriminering på svensk arbetsmarknad och för dålig rörlighet. Om man ställer frågan vilken av dem som är viktigast är svaret: både och. Vi är i en situation då vi vet att människor med utländska namn har svårare att komma in på arbetsmarknaden enbart på grund av det utländska namnet. Här behöver vi en skarp diskrimineringslagstiftning, som vi också har skärpt. Vi behöver också en välfungerande diskrimineringsombudsman. Vi behöver även fundera på hur vi ökar rörligheten på svensk arbetsmarknad. Hur sänker vi trösklarna in? Där har vi gjort en del med nystartsjobb och instegsjobb för att göra det billigare att anställa utrikes födda människor som är långt från arbetsmarknaden. Men mer behöver göras. Utöver det som nämns i studien vill jag peka på det som jag tror har varit grundfelet i svensk integrationspolitik: Vi har behandlat människor som har flytt eller invandrat till vårt land som alldeles för svaga människor. Vi har inte haft ett tydligt jobbfokus. Där gör vi en hel del med etableringsreformer, men vi behöver göra mer från regeringens sida. 46 (FP): Jag tackar för svaret. Detta är en viktig fråga. Lyckad integration är verkligen en avgörande framtidsfråga för . Jag håller med statsrådet om att den nya etableringsreformen är nödvändig. Det nya sättet att möta våra nyanlända är mycket bättre än det gamla, överdrivet omhändertagande sättet. Min följdfråga blir: Vilka möjligheter har ministern att följa upp de förändringar och den reform som sker, att skaffa ordentlig uppföljning och information och att även vidta åtgärder om någonting behöver justeras? 47 Statsrådet (FP): Vad gäller just etableringsreformen, det vill säga den i då man ska möta Arbetsförmedlingen i stället för som tidigare de sociala myndigheterna och ha ett tydligt jobbfokus, följer vi upp den . Vi har lagt ut uppdrag på myndigeter och på Statskontoret för att kunna trimma reformen om mer behöver göras. Men det räcker inte att vi blir bättre på att ta emot människor som flyr eller invandrar. Det finns människor runt om i vårt land som har fastnat i ett utanförskap. Då är diskrimineringsfrågan viktig. Det är viktigt att fundera på hur vi allmänt ökar rörligheten på svensk arbetsmarknad. Men jag skulle också vilja påpeka vårt ansvar som offentliga arbetsgivare. Vi har inte varit så gräsligt bra vare sig som statliga myndigheter, som regeringskansli eller som kommuner runt om i landet. Där har vi nu från regeringens sida bland annat inom ramen för satt upp tydliga mål för hur vi ska öka andelen människor med utländsk bakgrund även i . Det skulle eka ihåligt om vi på våra egna arbetsplatser inte skulle klara av att öka mångfalden. Dessutom är ökad mångfald ett sätt att höja kvaliteten. 48 (M): Min fråga går till infrastrukturminister . Botniska korridoren och Norrbotniabanan finns nu med som i TEN-T. Det möjliggör nu medfinansiering från EU för byggande av just Norrbotniabanan. Basnäringen i norra blomstrar. Gruvorna, skogen och industrin i norr behöver bra infrastruktur för att fortsätta utvecklas. Det är viktigt för jobben i norr och även för tillväxten i hela . Med detta sagt är jag mycket glad att ministern har jobbat så hårt för att skulle ta med Norrbotniabanan just i . Min fråga till ministern är följande: Hur stor del av medfinansieringen från EU kan det bli tal om i det här fallet? 49 Statsrådet (M): Jag tackar för frågan. Just diskussionen om hur stor del som kan vara möjlig att få medfinansierad har vi inte haft uppe så mycket i den här kammaren, även om just Botniska korridoren har varit uppe en hel del. Det är just detta som vi just för stunden inte vet. Den samlade fonden i det som kallas Connecting Europe Facility, som rör infrastruktur, energi och it, är satt till , varav ungefär 30 miljarder avser infrastruktur. Men detta förhandlas just . är nog inte färdiga förrän framåt 2013. , i det tidigare TEN-T-programmet har man kunnat få pengar för medfinansiering för studier och projektering. finns det olika nivåer 20, 30 eller 50.