prot · GY0986 · 2011-04-12 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för . Förste vice talmannen meddelade att (S) avsagt sig uppdraget som ledamot i finansutskottet , att (S) avsagt sig uppdraget som ledamot i civilutskottet varigenom uppdraget som ersättare som suppleant i civilutskottet skulle upphöra för (S) och att (S) avsagt sig uppdraget som suppleant i socialutskottet . Kammaren biföll dessa avsägelser. 3 § Anmälan om kompletteringsval till utskott Förste vice talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser anmält som ledamot i skatteutskottet, som ledamot i civilutskottet och som suppleant i socialutskottet. Förste vice talmannen förklarade valda till ledamot i skatteutskottet (S) ledamot i civilutskottet (S) suppleant i socialutskottet (S) 4 § Anmälan om särskild företrädare för partigrupp Förste vice talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält (S) som särskild företrädare för partigruppen. 5 § Anmälan om personlig ersättare för särskild företrädare för partigrupp Förste vice talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält (S) som personlig ersättare för särskild företrädare för partigrupp. 6 § Anmälan om inkomna uppteckningar från EU-nämndssammanträden Förste vice talmannen anmälde att uppteckningar från följande EU-nämndssammanträden inkommit: 7 § Meddelande om frågestund Förste vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsråd närvara: Utbildningsminister (FP), socialminister (KD), miljöminister (C), kultur- och idrottsminister (M) och statsrådet (M). 8 § Meddelande om ändringar i kammarens sammanträdesplan Förste vice talmannen meddelade att skulle bordläggningsplenum tidigareläggas till och att skulle bordläggningsplenum äga rum. 9 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellation 2010/11:296 Till Interpellation 2010/11:296 Stimulans av bilpooler av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag och rättschef 10 § Svar på interpellationerna 2010/11:218, 270 och 288 om regeringens energipolitik 1 Närings- och energiminister (C): har frågat statsrådet hur hon avser att elkonsumenternas intressen av låga och förutsägbara elkostnader ska tillgodoses på den svenska elmarknaden . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. har frågat mig om det är mitt ställningstagande att solvärme och solceller inte kommer att behöva några statliga stöd samt om vilka åtgärder jag avser att vidta för att alla mindre elleverantörer ska få rätt att sälja el till nätet genom så kallad nettodebitering. har frågat mig om jag drar slutsatsen att den utbyggnad av kärnkraften i som regeringspartiernas energiöverenskommelse möjliggör fortsatt är befogad i ljuset av de risker med kärnkraften som vi nu ser. har också frågat om jag avser att återuppta de avbrutna blocköverskridande förhandlingarna om energipolitiken och när de förhandlingarna i så fall kan återupptas. Samtliga frågor rör delar av regeringens samlade klimat- och energipolitik, och jag väljer därför att lämna ett samlat svar på frågorna. Alliansregeringens överenskommelse om en hållbar energi- och klimatpolitik för miljö, konkurrenskraft och trygghet är grunden för den politik som förs. Överenskommelsen innebär bland annat att de befintliga kärnkraftsreaktorerna kan bytas ut när de gamla tas ur drift. Regeringen har dock varit mycket tydlig med att kärnkraft inte kommer att kunna påräkna något statligt stöd i form av direkta eller indirekta subventioner. Självklart måste våra expertmyndigheter granska de japanska olyckorna och se om det finns lärdomar för vår egen kärnsäkerhet och om det eventuellt finns anledning till skärpta säkerhetskrav . En viktig del av överenskommelsen är att ett tredje ben utvecklas för elförsörjningen för att därmed minska beroendet av kärnkraft och vattenkraft. Detta görs genom att ett nytt mål satts upp inom ramen för elcertifikatssystemet. Målet är att produktionen av förnybar el ska öka med jämfört med nivån . Vi ser redan resultatet av satsningarna. har elproduktionen inom ramen för elcertifikatssystemet ökat med närmare . Det tredje benet i elförsörjningen är alltså redan på väg att byggas upp. Jag är den första att beklaga att det rödgröna blocket valde att lämna de överläggningar som vi tog initiativ till . Om fråga är ett uttryck för att Socialdemokraterna nu på allvar är beredda att bidra till en än bredare förankring av energipolitik så är det välkommet. Så till frågan om elprisernas utveckling. Först av allt vill jag säga att jag har stor förståelse för den oro för höga elkostnader som många kunder känner och som ger uttryck för i sin fråga. Precis som nämner finns det flera förklaringar till de höga elpriser som vi nu upplever: tidigare driftproblem i kärnkraften, kallt väder och ovanligt låga fyllnadsgrader i vattenkraftsmagasinen i och . Jämfört med har kärnkraften producerat på en hög nivå. Bland annat detta har inneburit att de extremt höga priser som vi hade i början av inte upprepats. Grunden för en god försörjningstrygghet är väl fungerande energimarknader som bidrar till ett effektivt utnyttjande av tillgängliga resurser. som ny elproduktion nu byggs sker också en kraftig förstärkning av elöverföringsnätet både inom och mot våra grannländer för att säkerställa vår elförsörjning. Flera gör bedömningen att kommer att ha ett överskott på el. Trots att jag tycker att elmarknaden i huvudsak fungerar finns det flera saker som kan förbättras. På regeringens bord finns ett antal förslag som innebär både förbättrad funktion på elmarknaden och ökad insyn. Det handlar till exempel om förslag om ökad förbrukarflexibilitet genom att ge möjlighet till timvis elmätning för fler kundgrupper. Därmed skulle det bli enklare för elkonsumenter att se när elen är som dyrast respektive billigast, vilket ger ytterligare möjligheter till anpassning av konsumtionen och därmed sänkta elkostnader. Det finns därtill förslag kring hur introduktionen av småskalig elproduktion ytterligare skulle kunna främjas. Dessa förslag bereds inom . När det gäller nättarifferna som tar upp kommer jag att väldigt noga följa vilket utfall den nya regleringen som träder i kraft kommer att få på kundernas elnätsavgifter. Om den nya regleringen skulle visa sig leda till omotiverade höjningar av elnätsavgifterna för kunderna kommer jag att vidta lämpliga åtgärder. Så till frågor om solenergi. Solvärme utgör en växande andel av energiförsörjning. har det funnits ett stöd för att installera solvärme i bostäder och bostadsanknutna lokaler. omfattas även andra solvärmetillämpningar av stödförordningen. har kostnaderna för inköp och installation av solvärme sjunkit. Tekniken börjar nu bli så konkurrenskraftig att en successiv utfasning av stödet är möjlig. Stödet för installation av solceller infördes och gäller för alla typer av nätanslutna solcellssystem. Stödet syftar bland annat till att öka användningen av solcellssystem och att minska systemkostnaderna. Statens satsningar för ny teknik ska fokusera på mindre mogna tekniker i ett utvecklingsskede. I budgetpropositionen förlängdes därför stödet för installation av solceller genom att anvisas för . Det är också viktigt att skapa goda förutsättningar och minimera hindren för en fortsatt utbyggnad av solenergin i . Regelverket för små elproducenter har därför förenklats genom att de slipper att betala för mätning och rapportering av den el som matats in på nätet. Som jag tidigare nämnt finns därtill förslag kring hur introduktionen av småskalig elproduktion ytterligare ska kunna främjas. Dessa förslag bereds inom . 2 (S): Jag tackar för svaret från näringsministern även om jag inte är nöjd med detsamma. Jag tycker inte att man kan se att de förslag som ministern har tagit upp verkligen kommer att göra att man känner sig tryggare som konsument. El är ingenting som man kan välja bort utan det är någonting som man måste ha och också måste betala för. Det har gjorts stora undersökningar av hur konsumenterna uppfattar elpriset och av vad man oroar sig för. oroar sig väldigt mycket just för elpriset och för att den transparens inte finns som ministern säger att hon vill se. Jag skulle vilja höra lite mer om vad man tänker sig. höjdes priset till konsumenten . Som jag skriver i interpellationen och som ministern tar upp finns det olika anledningar. Det har dessutom varit kalla vintrar. Det är klart att det kan vara en anledning till att mer el förbrukats. säger att elhandeln har flyttat över riskerna avseende sina inköp av el till konsumenten. Detta är inte godtagbart. Man måste ännu mer se över det här och se hur det kan regleras. Bland annat detta skulle jag vilja höra ministern utveckla mer. De betyder en ökning med , något som lyfts över till konsumenten. Hur kommer utvecklingen framöver att se ut? Det här är en del. Vidare har vi det som ministern tar upp när det gäller nätpriserna. Sett på kanske egentligen även på kort sikt ska man, sägs det, ha ett större samarbete beträffande nätet. Hur kommer det att påverka priserna och nättarifferna? Jämfört med har en del länder lägre avgifter än . Men jämfört med övriga länder i ligger inte bäst till prismässigt. Jag har sett en del av det ministern har skrivit. Men jag har uppfattat att det mer är i egenskap av partiledare som gjort en del utspel bland annat kring skatteväxling och elpriser. Jag har också sett förslag om att reglera elhandelsbolagens prissättning när det gäller tillsvidarepriser. Jag kan inte uppfatta om det är regeringsförslag eller om det är förslag från . Om det är regeringens förslag eller inte har stor betydelse. Det är dyrare för de konsumenter som valt tillsvidarepris. Det kan motsvara så mycket som för de villaägare som har valt tillsvidarepris. kunde man i en omräkning se att det för många av dem som fick en skattesänkning beroende på jobbskatteavdrag jämnade ut sig. vet vi att väldigt många inte har fått jobbskatteavdrag, så blir en väldigt stor del av hushållets budget om de här pengarna ska tas direkt av det som man måste klara sig på. Lite mer svar om det skulle jag gärna vilja ha. 3 (V): Jag vill tacka för svaret på våra tre interpellationer. Det är dock lite olyckligt att slå ihop tre viktiga interpellationer i ett enda svar. Det svar man då får blir lite rumphugget. Men det är bra att vi kan ha en debatt här och att vi kan ställa följdfrågor och gå på djupet med det som jag tycker är viktigt: solenergin. Vi vet att detta med solenergi runt om i världen är något som växer så det knakar. I EU-länderna står solenergin för av all ny elinstallation. Solenergin är ett energislag som växer fortare än alla fossila energikällor. aviserade att man kommer att dra ned på sina kärnkraftssatsningar. Man kommer att satsa mer resurser på solenergi. I , som väl är det ledande landet i på området, sysselsätter solenergiindustrin ungefär 50 000 människor. En mängd värme och el produceras, inte minst till de tyska hushållen. I har vi ungefär lika goda förutsättningar som att bli ett ledande land på solenergiområdet. Men jag tycker att det känns som att det ganska mycket står och stampar här i . Det finns ett väldigt stort intresse bland branschföreningar och i kommuner, småföretag, föreningar och så vidare. Många av dessa har dragit nytta av statens riktade stöd. Jag tror att många drog en lättnadens suck när de läste de borgerliga partiernas valmanifest . Där stod det att man ville ha ytterligare insatser för att stimulera utvecklingen av solceller och solvärme. Det står på s. 37 i det borgerliga valmanifestet. Men vad gör nu regeringen på området? Ja, gäller att regeringen drar in hela det riktade stödet till solvärmen. har man aviserat att lite mer pengar ska läggas på solelen, men något långsiktigt stödsystem finns inte vare sig för solvärme eller för solel. Det tycker jag är djupt olyckligt. Regeringen riskerar att lägga en död hand över den industri för förnybart som håller på att växa fram i . Jag tror att alla hushåll, småföretag och föreningar som har dragit nytta av de bidrag som man kunnat få för att installera solvärme kommer att ha väldigt stora problem . Jag tror att de blir väldigt besvikna. Många röstade kanske borgerligt just för att de borgerliga partierna i sitt valmanifest lovade att stimulera utvecklingen av solceller och solvärme. Jag vill att du, , berättar för oss om detta. Tycker inte du att det behövs ett långsiktigt system för stöd till både solvärme och solel? Och behöver vi inte ett planeringsmål för det här förnybara energislaget? Det här är sådant som vi i ja, jag tror att vi i alla rödgröna partier har föreslagit. Det vore väldigt bra om vi kunde hitta gemensamma lösningar. Men som det just nu ser ut föredrar regeringen att sänka skatter för höginkomsttagare och att dra in bidragen till sådan förnybar energi som solenergi. Det tycker jag är djupt olyckligt. 4 (S): Närings- och energiminister svar på min interpellation väcker en del frågor. Näringsministern redovisar att den energipolitik som regeringen med två rösters marginal i förra drev igenom är så framgångsrik. Det finns en hel del frågetecken kring det. Först och främst drevs politiken igenom då vi hade en majoritetsregering. har vi en minoritetsregering. Vi vet inte hur stark överenskommelsen egentligen är i den nya . Där har vi ett frågetecken. Ett annat frågetecken finns kring hur energifrågan hanterats. Jag har ställt ett antal frågor. Första frågan var om energiministern anser att det är klokt om det är befogat med tanke på vad som hänt , inte minst i att genomföra den utbyggnad av kärnkraften i som ni har kommit överens om. Nästa fråga var om regeringen avser att vilja ha en blocköverskridande överenskommelse om energipolitiken. Det görs olika uttalanden i det avseendet. Därför vore det väldigt bra om näringsministern ånyo kunde ge ett svar. Jag har noterat att regeringen ger olika besked. hade vi här i en energipolitisk debatt. företrädde då regeringen. Han hävdade att kärnkraften bara ska vara en parentes, medan representanter för de andra borgerliga partierna sade att det är väldigt bra att vi nu ges möjlighet att bygga ny kärnkraft i och att vi kan göra det med ny, modern, teknik så att vi kan exportera el till andra länder i . Det var väldigt tydligt att det fanns en sådan uppfattning inte minst ifrån näringsutskottets ordförande. Då blir min fråga ånyo: Vad är detta för överenskommelse egentligen? Vad står den för? Det måste också vara lite felaktigt skrivet i svaret där det står att man kan ersätta kärnkraftsaggregat med nya. Det kan man inte. Man kan inte ersätta dessa reaktorer med nya, utan man måste bygga nya kärnkraftverk. Det enda man kan använda i de gamla är ställverket och kablar från . I övrigt är det helt nya byggnader och nya produktionsanläggningar som måste byggas upp. Därmed är det alltså ny kärnkraft som uppenbarligen har ställt upp på i detta avseende. Om man fortsätter att driva linjen att kärnkraften ska byggas på nytt och ge ny energi i kan det inte vara någon parentes. Detta står emot det andra besked interpellationssvaret talar om, nämligen betydelsen av att kunna arbeta vidare med till exempel solenergi och i andra sammanhang, som näringsministern pratar om, bioenergi av olika slag. Om man satsar så väldigt kraftigt på ny kärnkraft innebär det nämligen att man tränger ut kapitalet från andra insatser för att ge möjligheter för att gå vidare till förnybara energikällor i stället. Vi har från Socialdemokraternas sida sagt att det, om vi ska nå framgång i detta, är väldigt viktigt att vi når en bred majoritet i för en ny energipolitik som gör att vi kan komma ifrån kärnkraftssamhället och in i det nya samhället. 5 (M): Vi har en historiskt bred energiöverenskommelse. Jag håller med om att behöver och förtjänar en ännu bredare och ännu långsiktigare överenskommelse. kallar det i sin interpellation för en blocköverskridande överenskommelse, men Socialdemokraternas nya partiledare har sagt att det inte ska vara något rödgrönt block. Jag är ändå väldigt glad att och för egen del är angelägna om att hitta långsiktiga lösningar. Socialdemokraterna har traditionellt värnat om den svenska, elintensiva industrin, och jag är övertygad om att LO och den övriga elintensiva industrin är väldigt glada över de besked som nu kommer med. De förra diskussionerna om en blocköverskridande överenskommelse kanske inte havererade just på grund av socialdemokratins energipolitik. Jag tror att vi tillsammans med Socialdemokraterna kan få en trygg, säker och långsiktig elproduktion till konkurrensmässiga priser både för de svenska hushållen och för den svenska industrin. tog också upp frågan om elpriser och bristande konkurrens på elmarknaden i sin interpellation. Vi vill ha fler elproducenter. Vi vill ha fler som investerar på den svenska energimarknaden. En långsiktig energipolitik är bra för . tog i sitt inlägg upp den debatt vi hade i kammaren , där det bland annat sades att har varit ledande för den svenska energipolitiken . Det är sant. Det riktades också från sida kritik mot kanske bristande mål när det gäller förnybart. Jag håller absolut inte med. Det vi har sett, mina vänner, är att efter att blev en del av den borgerliga majoriteten och faktiskt fick ta på sig ledartröjan på riktigt har den förnybara produktionen i vuxit med rekordfart. Till exempel satte svensk vindenergi rekord 2010, och vi ser i prognoserna från branschorganisation att även detta år kommer att bli ett rekordår för svensk vindenergi. Det är tack vare att vi inom Alliansen har en bred energiöverenskommelse. Det är tack vare att vi står på tre ben när det gäller vår energiproduktion, och det visar att det är möjligt att nå höga mål inom det förnybara bara man har rätt verktyg. Det har vi, och vi har en miljöminister och en näringsminister som väldigt tydligt har pekat ut i vilken riktning vi ska gå. Åter till en energiöverenskommelse: Jag välkomnar fråga i dagens interpellationsdebatt, och jag som moderat ser fram emot att kunna ge besked till de svenska, elintensiva industrierna och till de svenska hushållen att vi kommer att kunna ge ännu långsiktigare besked. 6 Närings- och energiminister (C): Jag tycker att detta är en väldigt viktig debatt. Anledningen till att jag lade ihop alla interpellationerna är att de hör ihop. Vi kan inte diskutera tårtbit för tårtbit, utan detta hör ihop. Jag vill också välkomna interpellation om samarbete, för jag tror verkligen att vi behöver långsiktighet. Den alliansöverenskommelse som finns och som har en majoritet i riksdag har ändå gett dessa långsiktiga spelregler, och det är det som har fått fart på utbyggnaden av det förnybara. Är det så att Socialdemokraterna vill vara med i det välkomna! Det har jag sagt, och den åsikten delar även mina kolleger. Jag tror att det för att skapa trygghet för basindustri och elkonsumenter också på lång sikt är viktigt att fler står bakom det. Det säger i underton är att det finns en annan majoritet just , men det förutsätter ju att Socialdemokraterna är beredda att förhandla med om energipolitiken. Så långt ska vi väl ändå inte gå i detta sammanhang. När det gäller energipolitiken har vi varit väldigt beroende av el också för uppvärmning i våra fastigheter. Det är inget bra sätt att lösa detta. Jag tror att det finns saker man kan göra också på konsumentnivå för att få ned elförbrukningen. Till exempel kan man byta ut direktverkande el mot annan uppvärmning det blir mindre och mindre och också se till att energieffektivisera. av vår förbrukning är våra lampor, och av vår förbrukning är hemelektronik bara för att nämna två stora delar. Energieffektiviseringsprogrammen är alltså också viktiga för att få ned elpriserna. En annan sak som är viktig att säga är att vi när vi ställer om till det förnybara kan fasa ut det som kostar och förstör miljön, nämligen gas, kol och olja. Det är därför det vi gör , med mer förnybart och mer energieffektivisering, också är ett sätt att få ned elpriserna. Marknadsprissättningen innebär nämligen att vi ligger högt på elslagen som förstör miljön. Sedan skulle jag vilja säga: Det är klart att det kostar att göra denna omställning, men jag är i alla fall beredd att betala priset för att minska klimatutsläppen. Jag är beredd att betala det priset för att få fram kraftvärme och solenergi och för att bygga nät och så vidare. Vi kan inte ha en ordning där vi diskuterar elpriser och klimatfrågan , utan vi måste diskutera detta . Sedan är det så att ju mer vi bygger ut den nordiska elmarknaden, desto fler får vi som producerar. Det är också bra för konkurrensen. Vi har på nordisk basis kommit överens om att ha en slutkundsmarknad , vilket jag tycker är väldigt bra. När det gäller solvärme håller jag med om att det är en väldigt bra energikälla, och det är vind och sol som växer globalt just . Det är inte kärnkraft, utan det är vind och sol som växer. Vi har dock ett elcertifikatssystem som syftar till att få fram mest förnybar energi för våra pengar, och parti har stått bakom certifikatsystemets konstruktion. Jag tror att vi ska hålla fast vid det. Det började nämligen med kraftvärme, det blev vindkraft och det kommer att bli sol . Vi har kompletterat detta med en del stödsystem, och då tycker jag att principen måste vara att precis som vi gjorde med miljöbilspremien introducera ny teknik men inte ligga kvar med subventionssystem hur länge som helst. Det är därför solcellerna kommer härnäst. Gå in där det behövs i introduktionen och fasa sedan ut! Jag har också träffat en del företag som har precis denna synpunkt, att man inte ska ha denna typ av subventionssystem, och många är rätt tveksamma till dem för att vi stör marknaden. Därför: Introducera ny teknik, håll fast ett tag och se sedan till att marknaden klarar detta själv! Kort sagt kommer den gröna omställningen med allt det vi gör att bli bra både för klimatet och för att ha rimliga elpriser framöver. 7 (S): Naturligtvis ställer jag upp på att det måste kosta och det kommer det att göra att ställa om samhället till klimatsmart och hållbart. Därför beklagar jag att man till exempel tog bort klimatinvesteringsprogram. Jag kommer precis från en konferens där 250 av landets kommuner är medlemmar, nämligen FAH Kommunerna och Miljön. Där säger man att man är bekymrad för att det som ändå var smörjmedel för många av de investeringar som sker kommer att avstanna i många kommuner när det handlar om biogasproduktion och dylikt. Det är sådant som verkligen skulle främja en omställning. Vi vet till exempel att fjärrvärmeutbyggnaden inte gjorts av sig självt, utan där fanns ett nationellt intresse för att ställa om till mer klimatanpassat. Det är lätt för oss, för både jag och näringsministern är högavlönade, men det är inte lika lätt för en ensamstående mamma som jobbar deltid att säga: Ja, ja, klaga på elpriserna och klimat . Hon har inte valmöjligheter. Det har gjorts en undersökning bland konsumenter om vilken kostnad de oroar sig mest för. Det är just elpriserna. I en artikel som jag läste av nu är det inte alltid en själv som sätter rubriken var rubriken måste regleras för att skydda konsumenterna. Det tycker jag också. Det är oerhört viktigt, och det är viktigt att man ger incitament och följer prisutvecklingen. Jag tror inte att det finns prognoser som visar på att elpriserna kommer att vare sig stabiliseras eller gå ned. För många finns det heller ingen möjlighet att själva påverka om man till exempel bor i en hyresrätt och skulle få ROT-bidrag för att det är mindre åtgång av energi. Det är någonting som regeringen inte vill se. Det finns inte alltid så stora möjligheter för den enskilda konsumenten att påverka. Vi hörde i ett inlägg här om att man ska öka konkurrensen mellan de olika energibolagen. Ja, det låter sig sägas, men vi har inte sett det. Det kan vara bra att ministern utvecklar mer hur man gör det.