prot · GZ0946 · 2011-12-12 00:00:00 — Medelåldern beräknas dessutom öka fem till detta på samma gång som vi faktiskt har sänkt pensionsåldern sedan starten . Vårt svenska pensionssystem tål och är konstruerat för den här typen av förändringar, men pensionsnivån riskerar att bli alltför låg för många, framför allt för dem som inte har tillräckligt med tjänstepension eller börjat arbeta i tidig ålder. Därför har vi utmaningen att lösa dessa frågor om en högre pensionsålder för utträdet från arbetsmarknaden. Men det är också viktigt att säga att man ska tänka på de människor som av olika skäl inte orkar eller kan fortsätta till en högre pensionsålder. Vi måste därför få till ett flexiblare system för vid vilken ålder man inträder som pensionär på heltid. Det är därför jag med glädje kan konstatera att Pensionsgruppen tillsammans med regeringen har tagit initiativ till flera viktiga utredningar. En av de viktigaste är översynen av pensionsrelaterade åldersgränser och möjligheter för ett längre arbetsliv med utredaren . Vi har även en utredning för översyn av AP-fondernas regelverk med utredaren , och vi har utredningar på gång för att förbättra de tekniska beräkningsreglerna i inkomstpensionssystemet. Dessa utredningar kommer att vara till hjälp för att få svaren på de utmaningar vi står inför när det gäller pensionssystemet. Det kommer att vara en viktig faktor för att förstärka pensionerna att ungdomar kommer in tidigare. Det handlar också om möjligheten för många att jobba kvar något eller efter . I pensionärsorganisationerna men även i LO finns tankar om att helt enkelt skrota premiepensionerna. Det ger heller inga högre pensioner, ska vi komma ihåg, även om det finns partier här i kammaren som skulle kunna göra något sådant. Det är ingen lösning . Däremot är det viktigt att fortsätta att göra justeringar i systemet för att göra det bättre och mer anpassat i tiden. Vi har en stabil majoritet för vårt svenska pensionssystem. Det är fem partier över blockgränsen som har tagit sitt ansvar så att har fått ett stabilt pensionssystem som ska klara olika påfrestningar, till exempel demografi, ökningar av medelåldern och kraftiga konjunkturväxlingar. Då kommer min första fråga till de rödgröna partierna Vänstern och , framför allt till Vänstern, som redan här har deklarerat att man inte är nöjd med det nuvarande pensionssystemet. Vill ni tillbaka till ATP-systemet? Så länge som jag har varit med i socialförsäkringsutskottet har ni klagat på och opponerat mot nuvarande pensionssystem som kom . Min motfråga blir alltså: Vill ni verkligen ha tillbaka ATP-systemet? Om svaret är ja undrar jag: Hur ska ni lösa de obalanser detta för med sig? Ska ni höja skatter och avgifter mycket kraftigt? Jag tror att det är viktigt att ni förklarar det för väljarna. Ska ni verkligen prata för LO-arbetarna, snickarna och undersköterskorna om hur de ska kunna få en vettig och bra pension också genom att man höjer skatter och avgifter? Den ekvationen går inte ihop. Sedan vänder jag mig till Socialdemokraterna. Det är bekant att ni har varit kritiska till Alliansens jobbskatteavdrag, även om ni har godtagit de flesta av dem efteråt. I er retorik om jobbskatteavdraget har det låtit som att pensionärerna har fått höjd skatt jämfört med den tid då ni hade makten . Ni vet mycket väl att det inte är så. Vi har sänkt skatten för pensionärer , med 12,8 miljarder. Sanningen är att skattenivån var på en så kallad socialdemokratisk nivå 2006. Och den har blivit lägre . Jag har en fråga till er. Den gäller de utspel som bland annat er partiordförande har gjort , senast i , tydligen, även om han måste ta tillbaka det mesta efteråt. Avser Socialdemokraterna i grunden att ändra pensionsöverenskommelsen, eller står man kvar vid grunderna i den nuvarande breda överenskommelsen? Jag kan till min glädje konstatera att från och med årsskiftet kommer pensionsnivåerna att gå upp för alla grupper. Tilläggs- och inkomstpensioner och garantipensionen ökar . Det ger en ålderspensionär som har 12 000 i pension mer eller 5 000 mer . En pensionär som har den statliga garantipensionen får mer . Dessutom höjs bostadstillägget med . Jag såg till min glädje i en undersökning som AMF har gjort den gjordes men har även justerats efteråt att våra pensionärer hör till de nöjdaste och lyckligare i och att deras disponibla inkomst faktiskt har ökat i till skillnad mot hur det är i de flesta andra europeiska länder. Jag vill med de här orden yrka bifall till förslaget i sin helhet i socialförsäkringsutskottets betänkande 2011/12:SfU1 och avslag på motionerna och reservationerna. Jag skulle vilja avsluta mitt anförande med en hemställan om ett tryggare liv för pensionärer på det här sättet: ja till ett stabilt pensionssystem, ja till en fortsatt arbetslinje och ja till fortsatt kontroll över statsfinanserna. I detta anförande instämde och (båda M) samt (FP) och (C). 160 (SD) replik: Jag har egentligen inga synpunkter på pensionssystemet som sådant. tycker att systemet är bra. Däremot ser vi att många äldre har en alltför låg disponibel inkomst, men det vill vi åtgärda på andra sätt som jag redan har redovisat för. Det är vår enskilt största satsning i den här budgeten. Den enda fråga jag har till gäller premiepensionssystemet. Jag sitter inte med i Pensionsgruppen. Jag vet att gör det, och jag misstänker att ni har hanterat den här frågan redan. Det gäller standardvalet för den som inte själv gör ett aktivt val. Då hamnar pengarna i Sjunde AP-fondens Såfafond om jag inte minns fel heter den så. av innehavet för den som är upp till sätts i aktier. Sedan blir det en minskande andel . Har inte ni inom gruppen diskuterat den graden av placering i aktier? Det är en ganska hög andel när det kanske är så som sju kvar till pension, att man har placerat i aktier. Det finns ju en risk att den enskilde som redan har en ganska knaper pension får ett betydande bakslag just av att ha en så pass hög risk på sitt sparande. 161 (M) replik: Tack för frågan! Jag ska försöka svara så rakt jag kan. Långsiktigt har det visat sig, åtminstone med facit i hand, att aktier har gett den bästa avkastningen. Däremot har det alltid funnits , , svackor. De svackorna kan vara uppåt emellanåt. Därför har du helt rätt. När man närmar sig pensionsåldern minskar alla de här pensionsbolagen, mer eller mindre, andelen aktier och ökar andelen räntepapper på olika sätt. Detta är en av de diskussioner som finns. Har exempelvis Sjunde AP-fonden på något sätt haft en för hög andel aktier? Den diskussionen förs ju. Som jag berättade i inledningen pågår det just nu en utredning om hur AP-fonderna ska fördelas och hur uppdraget kommer att se ut. Det är möjligt att det kommer att förändras . Grunden är dock att när du närmar dig pensionsåldern ska en högre andel ligga i räntepapper. 162 (SD) replik: Jag kan tänka mig att Pensionsgruppen är på rätt kurs. Jag vill bara notera att den bästa placeringen har historiskt sett visat sig vara fastigheter. Jag håller med om att aktier historiskt har visat sig vara en bra placering. Däremot kan man ju ha oturen när man har mindre än kvar till pension att man får en svacka lagom till pensionen. Som säger finns det ju med uppåt med lågkonjunktur. Alternativet till aktieinnehav är oftast att man placerar i räntepapper och till viss del som jag har förstått även i obligationer. Om man tittar på de cykler vi har haft är det snarare så att när aktier går ned i värde har generellt sett, i alla fall i modern tid, råvaror varit en bättre alternativ placering än räntepapper. Är det något som man tar hänsyn till också? Det blir ganska detaljerade frågor. Jag sitter inte med i gruppen, så jag är nyfiken på hur ni har resonerat. 163 (M) replik: kommer vi in på detaljfrågor, och det är möjligt att vi inte ska gå vidare med det, men jag ska ändå försöka ge ett svar. Jag tror, och det är nog en av de saker som ligger till grund för den utredning som kommer, att även de stora AP-fonderna får bredda sina investeringar i mer saker än aktier. Där diskuteras bland annat om man ska öka andelen råvaror. Ska man till och med gå in i infrastruktursatsningar? Det är också väldigt viktigt att man inte ökar riskerna för mycket, så att man kommer in i ett annat riskmönster. Alla de här frågorna ligger i utredningen. Jag vet att alla både i pensionsberedningen, Pensionsgruppen och regeringen har sett med stort allvar på de här frågorna, så att man har låga avgifter i AP-fonderna det är möjligt att de har varit för höga; det finns kritik mot det och att man har en riskspridning, så att pensionärerna verkligen kommer att få sina pensioner . 164 (FP): Om en svensk som ska pensionera sig jämför sig med en framtida pensionär i till exempel kan han eller hon konstatera att greken får högre pension på papperet. Om samme svensk jämför sig med medborgare i eller andra länder kan man se att den stora skillnaden är att svensken faktiskt vet ungefär hur stor pensionen kommer att bli. Inte minst viktigt är också att svensken vet att pensionen över huvud taget kommer att betalas ut. har som tidigare talare har sagt ett stabilt pensionssystem som principbeslutades . Det är stabilt bland annat för att fem partier står bakom det och för att finansieringen ligger utanför statens budget och inte ständigt är föremål för budgetbeslut i . Det är slutligen också stabilt för att det bygger på att skulder och utgifter motsvarar tillgångar. Man har byggt upp ett system som tar hänsyn till förväntad livslängd för en generationsgrupp. Grunden är och jag får upprepa vad föregående talare har sagt här att de som arbetar betalar in pengar till dagens pensionärer. som man betalar in pengar till dagens pensionärer får man pensionsrätter, och hur stora pensionsrätterna blir i pengar beror på situationen när pensionen betalas ut. Ju mer man har betalat in, desto större procentuell rätt till pension har man. Som helhet har pensionerna stigit mer än vad de hade gjort om hade räknar om efter det gamla systemet. Men som vi alla vet hade vi en stor kris i världsekonomin , och då fick balansen, eller bromsen, som en del kallar det, reglera så att pensionsbetalningarna blev lägre 2010. Man ska ha i minnet att det var den största ekonomiska kris som världen upplevt och 1930. Eftersom det kom några bra år efter krisen förväntas nu pensionerna vända uppåt igen. är det helt klart att de kommer att stiga . Det innebär före skatt för en pensionär som har 12 000 . Hur det sedan blir återstår att se eftersom vi avvaktar utvecklingen av skuldkrisen i , men vi kan ändå glädja oss åt att tillhör de länder i som har allra bäst ekonomi. Det är naturligtvis viktigt med ett pensionssystem som man kan lita på och som håller både i bra och i dåliga tider. Att man arbetade fram det här pensionssystemet berodde på att det gamla inte fungerade längre. Det höll inte i längden. Sedan Alliansen bildade regering har pensionärerna som grupp fått det bättre, inte minst på grund av skattesänkningar, som nästan tog udden av den tillfälliga nedräkningen av pensionen och som dessutom har ökat inkomsterna. Det varierar med vad man har haft för inkomst, men i snitt har en pensionär fått minskad skatt med . Det ger betydligt mer pengar över än vad man hade fått om vi så att säga skulle räkna fram den socialdemokratiska skattepolitiken sådan den såg ut . får vi inte glömma att många pensionärer verkligen har det svårt att få pengarna att räcka till även om vi minskar den andel som ligger på så kallad garantipension. Särskilt äldre pensionärer med garantipension är viktiga, och därför tycker jag att det är glädjande att regeringen har tänkt på detta och föreslår höjning av bostadstillägget för dem som har rätt till det. För att pensionssystemet ska hålla och för att en pensionär som är född senare än en annan ska kunna få ut lika mycket i pension behöver människor helt enkelt jobba längre. Det kan vara i början av yrkeslivet eller i slutet av yrkeslivet. Den förväntade livslängden har faktiskt ökat med under de som har gått sedan pensionssystemet konstruerades. Alliansregeringen har redan försökt uppmuntra människor att stanna kvar längre på arbetsplatser. Vi har till exempel infört ett större jobbskatteavdrag för personer som arbetar efter . Självklart kan en arbetare i tung industri eller en balettdansör inte hålla på med sitt arbete till . Men pensionsåldern för alla kan inte sättas efter de allra tyngsta jobben, utan reglerna måste innebära flexibilitet. Det är också viktigt att utveckla arbetsmiljöer som gör det möjligt att ha glädje av också äldre arbetskraft på arbetsplatsen. Man måste också öka möjligheterna att växla arbete i takt med ändrade förutsättningar och högre ålder. Som nämnde finns det en utredning som Pensionsgruppen har tagit initiativ till och som regeringen har tillsatt. Den ska göra en bred översyn över möjligheterna att jobba flexibelt och längre. Man ska se närmare på övriga system, bostadstillägg, tjänstepension, lagen om anställningsskydd och så vidare, försöka ta ett helhetsgrepp och se vilka ändringar som behöver göras för att människor ska arbeta längre om de vill. Jag tycker att det är väldigt positivt. utgångspunkt i de här diskussionerna är att i första hand öka rätten och möjligheten att arbeta längre, men inte införa ett tvång att stanna kvar längre på sin arbetsplats. Vill man stärka pensionssystemet finns också en möjlighet att höja avgifterna till pensionerna. Men det är ingen enkelt anvisad och lätt väg. Den stora nackdelen med en sådan förändring är att det minskar löneutrymmet till stor del för de människor som bildar familj, som har barn och behov av en god ekonomi. Sammanfattningsvis pågår fyra utredningsarbeten som rör pensionerna. Det är som sagt översynen av pensionsrelaterade åldrar men också en analys av hur pensionssystemets finansiella styrka håller och om justeringar kan behöva göras. Den tredje arbetar med placeringsregler och administrationskostnader för AP-fonden och slutligen sker en teknisk översyn av balanstal och inkomstindex. Det kanske är så att den här balanseringen ska kunna ske lite mjukare och inte ge lika drastiska genomslag. Det är en svår fråga men något som är värt att titta på. Utgångspunkten är ändå, nu som när pensionssystemet beslutades , att pensionssystemet i grunden är bra. Det råder en bred samsyn om det. Justeringar och ändringar ska göras inom huvudramen som redan är satt. Allianspartierna och Socialdemokraterna har efter införandet av den breda pensionsreformen samarbetat bra om pensionerna. Det kan jag säga. Det är viktigt att det även i fortsättningen finns en bred samsyn om en så viktig fråga som framtidens pensioner. Därmed yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. (Applåder) I detta anförande instämde Finn , , och (alla M) samt (C). 165 (C): Det är alltså pensioner som vi diskuterar . Det är en väldigt viktig del, kanske viktigare för våra ungdomar än för oss som sitter här i salen. Man borde ju tänka på att pensionen räknas från den första kronan man tjänar. Kanske är det så att yrkesvägledarna borde informera ungdomarna om att det finns något som heter pension och förbereda dem för det. Fackförbunden kanske borde ta på sig ett större ansvar och förmedla kunskaper om att vi har ett pensionssystem som vilar på inkomsten, likaväl som man förmedlar hur a-kassan fungerar och har synpunkter på arbetsmiljön. Det är när vi blir äldre, 55-plus, som vi börjar fundera: Oj, ska vi ha en pension också! Då är det nästan för sent att göra något åt den ekonomi som vi ska få på ålderdomen. Vi har en myndighet som heter som är väldigt bra. Den har enbart att förvalta, ta hand om och ge information om pensionerna. Det är väldigt bra. De har ju fått till uppgift från oss i Pensionsgruppen att tydliggöra det kuvertet, det kuvert som ingen säger sig öppna ens en gång. Gör man det mer informativt och mer lättillgängligt förstår gemene man också vad pensionen är och hur den fungerar. Dessutom ska via mejl, telefon och också via personliga möten hjälpa personer att fundera över hur de bäst kan förvalta sina pengar för att få en bättre pension. Vi har något som heter som alla har möjlighet att gå in på nätet och titta på. Där har vi från Pensionsgruppen sagt att vi vill ha med alla aktörer som medverkar till våra pensioner för att vi ska kunna samla all information på ett enda ställe. Man talar oftare om pensionerna . Det är ingen liten hemlighet längre. Jag håller verkligen med om att det är viktigt att vi inte sitter i vår lilla klubb, Pensionsgruppen, och pratar om pensionerna utan att vi tar diskussionen brett med fackföreningar, pensionsorganisationer och människor i allmänhet. Det är viktigt. Vi centerpartister vill framför allt att det ska vara den lägsta pensionen som ska höjas, den som inte grundar sig på inkomst, den så kallade garantipensionen. Det är viktigt att den höjs, för det är de personerna som har allra lägst pension. Förslaget är att man ska göra det nu genom att höja bostadstilläggen. Det, herr talman, anser vi i inte är det allra bästa sättet, men det är ändå ett sätt som vi har gått med på. Vi vill i stället höja garantipensionen så att man får välja själv vad man ska använda sin pension till. Har vi inte ett bostadstillägg får vi heller ingen höjd pension. Alla söker inte bostadstillägg. Alla vet inte ens en gång att man har möjligheten. Därför slår inte detta igenom hos alla pensionärer som behöver den här extra förstärkningen. har vi medverkat till att garantipensionen har höjts. Det är totalt med nästan för de pensionärer som har de lägsta pensionerna, det vill säga eller lägre. innebär höjningen ytterligare , vilket vi har hört tidigare. För att nämna något om inkomstpensionen, som har varit mest på tapeten i debatten, kan jag notera att i sin reservation säger att vi inte har något stabilt system. Jag skulle vilja säga tvärtom. Vi har ett väldigt stabilt pensionssystem. Tack vare den funktion det har med bromsen har det nu när det har varit svåra tider visat sig att vi har fått ut vår pension i alla fall, och vi har inte nallat av kommande generation utan vi har sett till att ge ut de pengar vi har till pensionärerna . Det är att bevisa att vi har ett stabilt system. Man kan ju verkligen undra, och , varifrån staten skulle få sina pengar om vi inte hade det system vi har . Skulle vi ta av våra skattepengar, och var får vi våra skattepengar ifrån? Vi har ett stabilt system. Men det finns mycket att fundera över i det system vi har . Vi har ju hört av de övriga talarna att vi jobbar med det. Vi måste se till att vi har en längre arbetstid, eller rättare sagt att vi ökar ut vår arbetstid över huvud taget. Hur kan vi få våra ungdomar att börja jobba tidigare? etablerar man sig på arbetsmarknaden när man är . Tänk om vi kunde få våra ungdomar att börja jobba . Det skulle vara himla viktigt. Kanske man skulle titta på ett treterminssystem för att möjliggöra det. Arbetsmiljön är också viktig, och vårt socialförsäkringssystem som bara gäller tills vi fyller måste vi också förbättra för att stimulera folk att vilja jobba längre. har föreslagit, herr talman, att alla som fyller skulle få en F-skattsedel. Det kanske inte vore så dumt för att möjliggöra att jobba i den takt man själv skulle vilja. Pensionsgruppen har som sagt tillsatt utredningar, och dem har vi hört om. Därför avslutar jag det här anförandet, herr talman, med att säga att vi har ett bra system som vi ska vårda ömt, förbättra och förbättra men vårda ömt. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner och reservationer. I detta anförande instämde Finn , och (alla M) samt (FP) och (KD). 166 (KD): Som sista anmälde talare i det här ärendet kan jag säga att pensionssystemet rent tekniskt sett är till för nördar eftersom det är så svårt att förstå. Men för pensionärer är det till för att vara stabilt så att de vet vilka inkomster de får framöver. Det är också enkelt att förklara att om vi ska ha ett stabilt system måste inkomster och utgifter gå ihop. Det går inte att betala ut mer ur ett system än vad det finns i det. Jag kan inte se något annat sätt än att antingen ha ett fonderat system, och då finns det något att tillgå, eller att det ska vara ett balanserat system, som vi har, som väger tillgångar och utgifter. Jag tror att det för många länder är avgörande för framtiden hur stabilt pensionssystem de kan skapa. har ett av de mest stabila systemen i världen. Vi kan se andra länder i världen där pensionssystemen ifrågasätts. Finns det över huvud taget något att betala ut om ? Det är viktigt att komma ihåg. Det är därför också viktigt att pensionssystemen inte hänger fritt i luften utan också har en koppling till hur den ekonomiska situationen i varje nation ser ut. Jag ska koncentrera mig på att tala om framtida frågor. Jag behöver inte göra en historisk återblick, det har gjort väl, men jag kan titta på utmaningen hur vi ska få tillräckligt höga intäkter, ett avgiftsunderlag, och många arbetade år för att vi ska få en vettig pension. Systemet kan i sig vara balanserat men ge så pass låga pensioner att det inte väcker tilltro hos pensionärerna eller befolkningen. Det är de framtidsfrågorna som Pensionsgruppen sysslar med. Vi tittar på fondfrågorna. Vi tittar på utredningar om åldersrelaterade frågor. Det gäller inte bara åldersrelaterat uppåt utan även nedåt. Precis som så förtjänstfullt framförde vet vi att systemet riggades för att arbetskraften ska arbeta . Det var som beräkningarna gjordes på. Därför är det viktigt att stora satsningar görs på ungdomsarbetslösheten. Det är också en viktig faktor för att få ett bra pensionssystem framöver. Det finns en sak i samhället som vi måste ändra på som också är kopplad till den tidigare debatten om sjukförsäkringen, nämligen att många människor tyvärr har gått kvar på arbetsplatser och blivit utbrända i onödan när de egentligen skulle ha fått möjlighet att byta till ett annat arbete. Då hade de haft möjlighet att arbeta kvar längre i arbetslivet. Det ser vi effekten av. Tyvärr kommer många att på grund av tidiga pensioneringar att ha mycket låga pensionsinkomster, vilket också är ett bekymmer. Det som är glädjande, herr talman, är att antalet garantipensionärer faktiskt sjunker framöver. Låt oss hoppas att vi kan arbeta för att vi ska minska antalet som behöver garantipensionen. Givetvis måste vi kristdemokrater och Alliansen se till att även dessa har vettiga levnadsomständigheter. Det är också därför vi har siktat på skatteprofilen och de historiska skattesänkningarna de senaste tre fyra åren. Vi har sänkt skatten för pensionärer med sammanlagt 12,8 miljarder. Det är bra gjort med tanke på att vi är inne i den andra ekonomiska krisen. Vi kristdemokrater har drivit på att det ska bli ytterligare sänkningar. Vi tror också att det förbättrade bostadstillägget för pensionärerna med träffar selektivt säkert dem med de lägsta inkomsterna. Det är därför som jag tycker att stödet är bra, även om jag skulle vilja se en total förbättring för garantipensionärerna. Jag tror att vi träffar väl. Vi bör också påpeka att äldreförsörjningsstödet kommer också att höjas så att vi hjälper dem som har det allra mest knapert. En annan fråga på pensionsområdet man sällan talar om i debatten är att många människor inte har en medfödd förmåga att arbeta, men de måste ändå ha rätt att få en vettig inkomst. Det tillhör människovärdet att ha en rättvisa även på det området. Därför behöver vi alla gemensamt bidra efter förmåga att arbeta och försörja oss och därmed betala in till pensionssystemet. Jag säger detta inte minst för att det finns flera grupper som tyvärr kommer för sent in på arbetsmarknaden eller där det tar tid för dem att komma in. Jag tänker exempelvis på de nya svenskarna. De måste komma in tidigare på arbetsmarknaden för att skaffa sig ett eget pensionsunderlag. Här finns en stor utmaning. Det finns många försyndelser som har bidragit till att de har hamnat i ett utanförskap, vilket är olyckligt.