prot · GZ0936 · 2011-11-24 00:00:00 — Omställningen av energisystemet till ett hållbart energisystem och till förnybar energi utgör ett av de viktigaste leden i vår energi- och klimatpolitik. Och för att nå en långsiktigt hållbar energiförsörjning och ett fossilfritt samhälle 2050 krävs en snabb utbyggnad av den förnybara energin tillsammans med kraftfulla satsningar på energieffektivisering, precis som vi debatterade om sen. Utformningen av avtalet om ett gemensamt elcertifikatssystem med , som den redan har skrivit under, anser vi är problematiskt. Avtalet innebär att låser sig fast vid målet om endast ny förnybar energi . Det är alldeles för lågt, för dålig politisk ambition. Problemet med avtalet är att målen i en gemensam elcertifikatsmarknad är mer svårjusterade. Därför menar vi att det måste finnas högre målsättning i avtalet, annars är risken stor att utvecklingen stannar av, och det tror jag att ingen av oss vill. Politiken måste ha högre ambitioner och driva på utvecklingen. Vi kommer att få se en kraftfull tillväxt om vi sätter upp politiska mål och ger förutsättningar för ökad tillväxt inom det förnybara. Jag hoppas på mer vindkraft, både på land och till havs, och förstås solenergi och flera andra förnybara källor. Vem vet vad som komma skall när forskarna verkligen sätter tänderna i detta? Vi menar alltså att målet för elcertifikatssystemet ska ligga på ny förnybar energi och att regeringen ska återkomma till med ett nytt lagförslag som innehåller nya kvoter baserade på detta mål. Då kan den förnybara energin utvecklas väldigt bra. Vår uppfattning är, som jag sade i den förra debatten, att det behövs breda politiska överenskommelser när det gäller energipolitiken och inte minst det förnybara. Energipolitiken kräver långsiktighet, stabilitet och genomskinlighet. Och jag anser, som jag sade i de tidigare replikskiftena här, att det är vårt ansvar att se till att det blir så för industrin, för företagaren, för min gamla mamma likväl som för barnfamiljen i grannvillan. En gemensam elcertifikatsmarknad kan vara en del av lösningen för att nå dit, men vi får inte gå in med för låga ambitioner. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till reservation 1. 158 (MP): de gröna ser positivt på vidgade system som kan gynna utbyggnaden av förnybar energi. Det ligger i sakens natur att ett större system ger bättre förutsättningar för exempelvis vindkraft eftersom det alltid blåser någonstans. Regeringens förslag om ett gemensamt elcertifikatssystem med riskerar dock att hämma utvecklingen av förnybar och miljömässigt hållbar elproduktion. Det samgående som regeringen planerar låser vid målet om förnybar el till 2020. Det är ett mycket lågt ställt mål. Vid införandet av ett gemensamt system är det viktigt att ta höjd i målsättningen, eftersom det blir mycket svårare för att höja ambitionerna i efterhand. Tillsammans med Socialdemokraterna och föreslår att målet för elcertifikatssystemet höjs till förnybar el . Syftet med elcertifikaten är att ge stöd till utbyggnad av förnybar energi som inte riktigt kan stå på egna ben ännu men som bedöms ha stor potential. Att ge stöd till ett energislag i dess utvecklingsfas är rimligt tills tekniken har mognat och en marknad har skapats. Därför är det olyckligt att den stora andelen elcertifikat bedöms gå till norsk vattenkraft som redan är ekonomiskt lönsam. Att ge stöd till ny norsk vattenkraft som redan kan byggas utan stöd strider mot den grundläggande principen i elcertifikatssystemet. Den norska vattenkraften kommer därmed att översubventioneras. motsätter sig att svenska elkonsumenter via elcertifikatssystemet i onödan subventionerar en utbyggd norsk vattenkraft som inte är miljömässigt försvarbar. En storskalig vattenkraftsutbyggnad i riskerar dessutom att utbyggnaden av andra förnybara energislag hämmas eftersom produktionskostnaderna för dessa är högre än för vattenkraft. I är alla partier överens om att ytterligare storskalig vattenkraft i inte är miljömässigt försvarbart. Men genom avtalet med accepterar en kraftig utbyggnad av sådan vattenkraft i med samma typ av negativa miljökonsekvenser. Det är kontraproduktivt att ge statligt stöd till utbyggnad av ett energislag som gör det svårare för oss att nå våra andra miljömål. Frågan om vattenkraftens negativa miljöpåverkan blir alltmer uppmärksammad. har uttryckt tveksamheter om svensk vattenkraft klarar miljökraven på grund av effekten på lax. anmäler organisationen de stora energibolagen till för granskning om vattenkraften alls ska få kallas förnybar med de nya kriterierna. av de 2 100 svenska vattenkraftverken bedrivs med tillstånd som inte är prövade utifrån . Det är alltså gamla vattendomar. Det är rimligt att utifrån dagens kunskap upphöra med att ge stöd till ny vattenkraft som ger så allvarliga konsekvenser för den biologiska mångfalden och fiskars möjlighet att leva i dessa vatten. Propositionen som vi behandlar ger ett ypperligt tillfälle att revidera vattenkraftens roll i systemet. föreslår tillsammans med att vattenkraften utesluts ur elcertifikatssystemet. Om vattenkraften inte utesluts är det ett rimligt villkor att endast sådan vattenkraft som drivs med tillstånd som inkluderar moderna miljökrav ska vara berättigad till elcertifikatsstöd. Dessa miljökrav måste införas i samband med beslutet. Det skulle vara mycket olyckligt att nu binda upp oss i ett system som avsevärt försvårar för oss att klara tvingande EU-regler. För att garantera att det nya avtalet med inte hämmar utbyggnad av förnybar energi är det också viktigt att se över frågorna om kontrollstationer och konkurrensvillkor. Vi vet av svensk erfarenhet att systemet kan behöva justeras efter hand för att nå maximal effekt. Nästa kontrollstation bör därför ligga närmare , som i förslaget, . Förslaget om gemensamt elcertifikatssystem måste också ta hänsyn till de olika konkurrensförutsättningar som råder mellan och . Enligt Energimyndighetens rapport elcertifikatssystem med betalar en norsk producent inte för nätförstärkningar såsom en svensk elproducent tvingas att göra. ser positivt på att utvidga systemet för elcertifikat, då ett större system bättre tar till vara potentialen i förnybar energi. Men innan ett sådant system införs måste vattenkraften uteslutas, målet höjas och kontrollstationer och konkurrensvillkor ses över. avslår propositionen med uppmaningen till regeringen att återkomma med ett reviderat förslag som förbättrar och inte försämrar möjligheterna för förnybar energi. Jag yrkar bifall till reservationerna 2 och 4. 159 (V): Jag börjar med att yrka bifall till reservation 1 och 2. Sedan elcertifikatssystemet infördes har utbyggnaden av förnybara energikällor tagit fart här i . Syftet var ju att främja utbyggnaden av den förnybara elproduktion som är mest kostnadseffektiv. Jag kan också konstatera att vi har en situation i kammaren där även , och KD ställer sig bakom elcertifikatssystemet. Så var det inte när det här presenterades av Socialdemokraterna, 2003. Jag vill också påminna kammaren om att vi redan då förespråkade en utbyggd marknad i samarbete med för att få en större marknad och en bättre fungerande konkurrens. Jag har också i debatter med tagit upp hur arbetet fortlöpte. Därför var jag och väldigt positiva när propositionen lades på vårt bord i . Det skulle kunna ge den förnybara energin i fart och en större marknad som skulle leda till större konkurrens, lägre priser och en stabilare och bättre fungerande elmarknad. Tyvärr konstaterar jag att propositionen inte uppfyllde de förväntningar som jag hade från början. Vi avvisar den. Det finns framför allt två aspekter som gör att det här är problematiskt. Tanken med propositionen är ju att man ska få konkurrensneutralitet mellan länderna. Tanken med propositionen är också att fördelningen av den nya förnybara energin ska vara ungefär lika stor, i vartdera landet. När jag går in och tittar lite närmare på vilka möjligheter det här förslaget ger kan jag konstatera att när det gäller vattenkraften finns det en betydligt större potential till utbyggnad i än vad har angett. I propositionen talas det om att det kommer att handla om förnybar vattenkraft i , ungefär lika mycket vardera av vindkraft i och och merparten av biokraften i . Det blir därför väldigt intressant att ta del av några rapporter som jag vill hänvisa till. Bland annat är bedömningen av potentialen för ny vattenkraft i att ungefär två tredjedelar av den förnybara energin inom det här systemet kommer att tillfalla . som är senioranalytiker sade följande på Norenergis konferens i : kommer att få närmare två tredjedelar av den kraft som kommer att produceras inom det norsk-svenska elcertifikatssystemet vattenkraft och vindkraft i , vindkraft och 5 biokraft i . Det är helt andra siffror än . Stämmer det här? Om man går in och tittar på den analys över energiutvecklingen som har gjorts av motsvarigheten till i kan man notera att de säger att det finns en potential när det gäller vattenkraft i på . är det utbyggt i alltså en betydligt större potential än vad som angetts tidigare. Om man tittar på vad som händer just i ser man att är under byggnad och att det finns tillstånd att bygga som ligger på is tills, tar jag för givet, det här systemet har gått igenom, för då blir det berättigat ett elcertifikat också. Man ansöker om koncession för och så vidare. Det finns en väldigt bra genomgång av hur vattenkraftspotentialen i ser ut. Det är klart att norrmännen inte är dumma, definitivt inte. De ser givetvis möjligheterna med det här systemet. De ser en möjlighet att kunna använda sig av elcertifikatssystemet för att bygga ut vattenkraften. Och de ser en möjlighet att dessutom tjäna pengar på det, därför att de vet att det är ekonomiskt lönsamt att göra det utan elcertifikat. Om man sedan tittar lite grann på Norstat, som är stor ägare av vattenkraft i , kan man se att de styr priset på vattenkraft genom att helt enkelt inte använda den möjlighet som vattenkraften ger när elpriset är lågt. Det finns en intervju i NRK, det som motsvarar SVT, med pressekreteraren det här var där man helt enkelt konstaterar att är priset på energin för lågt låter man helt enkelt vattnet vara kvar. Det står klart och tydligt. Den som är intresserad kan läsa det i de papper jag har. Det här är inte en väl fungerande marknad. Det här är inte heller att låta konkurrensneutralitet avspegla vad som händer och sker. Det här är ett sätt att manipulera marknaden, att styra marknaden. Vi är nu beredda att gå in i ett avtal med där vi ska stimulera och utöka den norska vattenkraftsutbyggnaden utan att ta hänsyn till de faktiska omständigheterna. Norsk vattenkraft klarar sig väldigt väl utan svenskt elcertifikat. Det är den allmänna bedömningen i . Svenska konsumenter får alltså finansiera utbyggnaden av norsk vattenkraft, inte för att de behöver det utan för att förstärka kassa. Det är en av huvudinvändningarna som vi har. Om man tittar på de svenska remissinstanserna när det gäller just propositionen kan man notera att Kammarkollegiet är väldigt kritiskt till elcertifikatssystemet för vattenkraft. De är väldigt kritiska till utbyggnaden av vattenkraften i därför att all vattenkraftsutbyggnad inte lever upp till de miljömål som riksdag har fattat beslut om. Det finns med andra ord ingen som helst anledning att erbjuda elcertifikatssystem inom vattenkraften. Vi föreslår helt enkelt i likhet med att vi ska utesluta det. I övrigt tycker jag att det finns mycket i propositionen som är bra. Det ska jag villigt erkänna. Det finns en skärpning när det gäller vattenkraften här i . Det ska man också poängtera. Det är också viktigt när man ändå är inne och gör lagändringar och ska fatta beslut i den här frågan att man höjer ambitionerna i , som både och Socialdemokraterna har sagt, från 25 till och därefter justerar kvoterna. På det sättet ger vi också möjligheter för en fortsatt utbyggnad av den förnybara energin, inte minst här i . 160 (C): Det har varit många diskussioner om energieffektivisering. Det kan man sannerligen säga i det här rummet eftersom det är riktigt kallt! Men det håller oss på alerten och vakna. Tillbaka till frågan om gröna elcertifikat. Jag tänkte som gammal lärare vara lite pedagogisk om måhända någon annan lyssnar. Det är kanske inte alla här i rummet som har satt sig in i exakt vad gröna elcertifikat är. Jag har fått ägna en del tid åt teknikaliteterna det är inte så enkelt. För att göra en lång historia kort: Gröna elcertifikat är ett fantastiskt effektivt sätt att få fram förnybar energi på. Elcertifikatssystemet går ut på att staten skapar ett slags konstgjord marknad för värdet hos el från förnybara energikällor och torv genom att skapa ett utbud och ge rätt till producenter av el från förnybara energikällor och torv att få elcertifikat för varje megawattimme el som produceras. Sedan skapas en efterfrågan genom att tvinga elhandlare att köpa elcertifikat motsvarande en viss procent av deras totala elförsäljning. Elhandlarna får då en kvot . Det är vi konsumenter som i slutändan betalar för den gröna elen. syns det inte på fakturan, men regeringen diskuterar att det ändå ska göras för att öka konsumenternas medvetenhet om de gröna elcertifikaten. Det tror jag är bra. Jag tror att det också finns en motion om detta. Gröna elcertifikat infördes , precis som var inne på. har över förnybar el tillverkats med hjälp av elcertifikatssystemet. Bara el från vindkraft har stått för en ökning på 5 , vilket motsvarar elen från en stor kärnkraftsreaktor. Det här hade inte skett om det inte hade varit för de gröna elcertifikaten. Det finns en proposition från regeringen med förslag om en ny lag om elcertifikat. Vad innebär den? Det största är väl egentligen förslaget att det ska finnas möjlighet till en gemensam elcertifikatsmarknad med andra länder, i första hand med . Ju fler som vill bygga ut den förnybara elproduktionen desto lägre kommer priserna att bli . Ju större marknaden är desto större konkurrens. Förslaget om avtal med kommer först och främst att leda till en större marknad. De som köper elcertifikat kan göra det på en större marknad. Det är inte säkert att priserna sjunker initialt på kort sikt, men det bygger fast det gröna energisystemet och leder till konkurrens om priserna, vilket kan gynna konsumenterna i slutändan. Dessutom ökar vår elförsörjningstrygghet. Mängden gröna elcertifikat hänger ihop med produktionskapaciteten i respektive land, det vill säga och , som har egna mål som har anpassats till elcertifikaten. För del är målet förnybar el . Det är ett rimligt och rätt högt mål. Jag vet att det finns andra partier i opposition som tycker att målet är för lågt ställt och manar till . Hur har man kommit fram till den siffran? Varför duger inte 25? Kanske skulle vi ha haft 35 eller 40. Varför just 30? Det kanske vi får chans att diskutera i ett replikskifte. Vi har höga och ambitiösa mål. De styrs också delvis av mål som EU har satt upp för olika medlemsländer om andel förnybar energi . Vi har också ett långsiktigt mål till 2050 i där vi ska vara klimatneutrala, inte ha några nettoutsläpp. Det är en god ambition. För att följa upp den gemensamma elcertifikatsmarknaden kommer det att finnas kontrollstationer. Den första är satt till 2015. och är oroliga för att det blir för mycket elcertifikat som ska dras till . Ni tror att en stor volym vattenkraft riskerar att absorbera huvuddelen av de elcertifikat som finns i de båda länderna, vilket i sin tur skulle hämma utbyggnaden av den gröna elen i . Det skulle huvudsakligen rikta sig mot bioenergi och vindkraft. Vi tror inte att så blir fallet, men om det blir så går det att korrigera via de nämnda kontrollstationerna. På samma sätt kommer vi att justera målet för förnybar el om det skulle visa sig vara för lågt. Ett nytt förslag från regeringen är att kraven skärps. El som produceras med vattenkraft ska kunna tilldelas elcertifikat. Generellt kan man säga att det bara är vattenkraft som bidrar med produktionsökningar som kommer att ta del av elcertifikaten. Jag förstår att det finns farhågor med ett sådant nytt avtal och en gemensam elcertifikatsmarknad, men det skjuts mycket på vattenkraften. Om man menar allvar med att fasa ut kärnkraften tror jag ändå att vattenkraften kommer att vara nödvändig. Det är bra att stimulera en ytterligare ökning av produktionen av vattenkraften. Det finns miljöregler som styrs via , och det finns myndigheter som hanterar frågan. När det gäller den småskaliga vattenkraften är det viktigt att de möjligheter som finns för att effektivisera befintliga vattenkraftverk tas till vara. Därför kan det enligt regeringen finnas ett fortsatt stödbehov för befintliga småskaliga anläggningar som medför att kraven inte bör skärpas. Jag vill välkomna regeringens proposition, och jag ser med spänning fram emot en gemensam elcertifikatsmarknad med och med andra länder. Det kommer att gynna den förnybara energiproduktionen och förhoppningsvis leda till billigare grön el för oss konsumenter. Jag yrkar bifall till regeringens proposition och avslag på motionerna. 161 (MP) replik: Jag hade inte planerat att begära replik, men det ställdes en direkt fråga om varför målet ska höjas till förnybar el i stället för att nöja sig med 25. Det enkla svaret är att branschen som tillhandahåller förnybar energi i bedömer att är för lågt och att det inte ger något incitament att bygga ut till exempel vindkraften. Det riskerar att bli en låsning om målet sätts till enbart . pratade om behovet av ökad vattenkraft för att ersätta kärnkraften. har den här hösten väckt en partimotion om ett helt förnybart energisystem där vi bedömer att kärnkraften kan vara utfasad till 2030. har också flera miljöorganisationer, och Världsnaturfonden, presenterat sina scenarier för hur kan nå ett helt förnybart energisystem till 2030. Inget av de scenarier som har presenterats utgår från att det behövs ökad vattenkraft. Vattenkraften i är kraftigt utbyggd, och man räknar med att en ökad utbyggnad blir på bekostnad av biologisk mångfald. vill nå ett helt förnybart energisystem utan att behöva kompromissa med andra miljömål. Jag är lite förvånad att och förespråkar en utbyggnad av vattenkraften, när vi tidigare i har haft en enighet mellan alla partier om att ny storskalig vattenkraft inte ska byggas eftersom priset är för högt. Jag skulle vilja höra hur ser på bristen på konsekvens att säga nej till storskalig vattenkraft i av miljöskäl men att via det här avtalet acceptera en motsvarande utbyggnad av ny storskalig vattenkraft i som har samma typ av negativa konsekvenser för miljön i . 162 (C) replik: Först vill jag tacka för svaret! förstår jag inte nivån . Jag betvivlar inte er ambition den är hög, liksom vår men ibland undrar jag om det är ett sätt för oppositionen att alltid vilja ha högre mål eller alltid ha högre budgetposter bara för att. I fråga om den storskaliga vattenkraften har man gjort en skärpning i det nya förslaget. Det är bara produktionsökningen som ska få elcertifikaten. Jag tror ändå att vattenkraften kommer att spela en stor roll. Om jag får prata som centerpartist föredrar jag hellre utbyggd vattenkraft än en fortsättning på kärnkraften. får jag väl på skallen senare, men jag pratar nu som centerpartist. När det gäller den biologiska mångfalden litar jag helt på den miljöbalk som finns . Det finns myndigheter som ser över frågorna. Jag tror inte på att införliva elcertifikatssystemet, som förespråkar. Jag tror bara att det kommer att leda till ytterligare administration, och det kommer att bli svårare. Det finns redan en fungerande myndighet som tittar på frågorna, och det finns en tuff miljöbalk. Jag tror att det räcker. 163 (MP) replik: förespråkar ett högre mål därför att branschen säger att är ett rimligt mål. Jag tror att de företag och organisationer som jobbar med förnybar energi i är klokare på att bedöma vilket mål som behövs för att förverkliga den potential som finns i exempelvis bioenergi och vindkraft. Den proposition som vi nu diskuterar innehåller inga som helst skärpningar vad gäller miljövillkoren. Det stämmer att man gör en viss ändring för vilka anläggningar som ska ges stöd, men man ställer inga som helst nya miljökrav på anläggningar som skulle kunna få stöd. Som jag sade i mitt anförande är det få av de vattenkraftsanläggningar som finns i som är prövade utifrån . Jag delar bedömning att i sig är ganska skarp. Problemet är att av alla vattenkraftsanläggningar i inte prövas utifrån . Det är gamla vattendomar, och har kämpat för att all vattenkraft i ska prövas utifrån de nya miljökriterierna för att garantera att ett mål om ny förnybar energi inte ska behöva ställas mot mål om biologisk mångfald. Jag vill också ge det glädjande beskedet till att man inte behöver välja mellan kärnkraft, med dess säkerhetsproblem och problem med uranbrytning, och ny vattenkraft, med stora konsekvenser för biologisk mångfald. Det finns många uträkningar som visar att kan nå ett helt förnybart energisystem utan vare sig farlig kärnkraft eller vattenkraft som förstör våra älvar. 164 (C) replik: När det gäller kontrollstationerna kommer det att vara en kontrollstation 2015. Jag vet att vi är oense där eftersom tycker att det ligger för långt bort. Men man måste hinna göra utredningar innan man kan ha en kontrollstation där man ska dra slutsatser. Jag tycker nog att det är rimligt att ha den . Ingen skulle vara gladare än jag om det skulle visa sig att vi kan höja målet för den förnybara elen till 30 eller . Det skulle vara toppen. Det är inget som säger att vi inte kan göra det när vi kommer till kontrollstationen om det skulle visa sig vara fallet. Jag måste ändå säga att om vi ska nå till 2020 behövs nog vattenkraften. Ska jag vara ärlig ser jag inte logiken i man ska hämma produktionsökning av vattenkraft som man sätter ett högt mål på . Det förstår jag inte riktigt. Om jag kunde få en förklaring till det skulle jag vara nöjd. 165 (M): Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på motionerna. Jag noterar att har förstått att är ett parti som utvecklas i takt med samhället. Vi är ett modernt parti som självklart ändrar vår politik när samhället ändrar sig. Det är nödvändigt. Elcertifikaten har visat sig vara en framgång för de förnybara energikällorna i . De har fått en väldig fart , och det är vi mycket glada för. Vi ser att vi med råge kommer att nå 2020-målen. Elcertifikaten är det mest effektiva sättet att få fram de bästa och mest kostnadseffektiva energikällorna. Elcertifikaten ger mest grön energi per investerad krona. Det är bra! Det är viktigt, för det är konsumenterna som betalar, och de förväntar sig valuta för sina investeringar. mål om förnybar elproduktion till 2020 kommer att uppnås bland annat tack vare elcertifikatssystemet. Målet att inom systemet öka produktionen av förnybart med till 2020 jämfört med läget 2002 kommer också att nås. Att systemet med gröna elcertifikat är en framgång vittnar det norska intresset om. var lite konspiratorisk i sitt anförande och trodde att norrmän bara ligger i startgroparna och väntar på det här för att tjäna pengar. Men jag tror att norrmän även är intresserade av det svenska elcertifikatssystemet därför att de ser att det producerar ny grön el. Det måste väl vara det viktigaste målet med det här. Och kan det göra att även blir ännu bättre på ny grön el är det en vinst för elcertifikatssystemet. Det är inte första gången vi står här i kammaren och pratar om fördelarna med en utvidgning av systemet, men är det kanske dags att säga: Äntligen! Den rödgröna oppositionen har efterfrågat och undrat när ett norskt elcertifikatssystem skulle vara på plats. Utifrån tidigare debatter kunde man därför tro att de välkomnar förslaget, men inte. I stället för att se detta som ett verktyg för att jobba fram mer förnybar energi i och väljer oppositionen att yrka avslag. Motiveringen för avslag är att målen för förnybar energi är för lågt satta.