prot · GZ0944 · 2011-12-08 00:00:00 — Det är också någonting som och gör i den rapport som de publicerar , Det privata näringslivet som förmedlare av svenskt bistånd en kartläggning. är det en rapport som stämmer till djup eftertanke där de lyfter fram att utvecklingseffekterna av insatserna ofta är osäkra, att det finns brister i fråga om öppenhet, att delar av insatserna i praktiken handlar om att främja svensk export etcetera. Det finns väldigt mycket att jobba vidare med här. Jag har en mer specifik fråga: Hur kan de fattiga själva aktivt dras med i den här typen av bistånd där näringslivet är involverat? 81 Statsrådet (M): Jag tror att det är mycket viktigt, vilket jag försökte antyda, att det inte sker någon sammanblandning av olika roller och att man är mycket tydlig med varför man nu vill se till att det privata näringslivet är delaktigt i en utvecklingsagenda och underställs samma krav på transparens och resultatmätning. Det är också viktigt att man ser alla möjliga olika flöden som sker till utvecklingsländerna så att vi kan analysera och följa pengarna även i den här delen. Frågan är just: Hur kan man få den här delaktigheten? Eftersom jag representerar regeringen märker jag i kontakt med andra regeringar att det finns en mycket stark efterfrågan på att med biståndet som inkörsport jobba med detta. Jag tror att det handlar om att stärka mottagarländernas regeringar för att de ska kunna förstå det här, ställa rättmätiga krav och ha en egen god lagstiftning som möjliggör fiskal transparens. Sedan har vi återigen frågan: Hur kan det civila samhället och privata småföretagare, näringsliv och enmansföretagare i utvecklingsländerna vara delaktiga i detta? Det handlar om att utkräva ansvar och se till att pengarna och utvecklingskraften kommer dit de är avsedda att komma, nämligen för att förändra för fattiga människor så att de kan förbättra sin egen levnadsstandard. Det tror jag är en viktig uppgift. Jag är inte säker på att det kommer att bli enkelt, men jag ser mycket fram emot att göra det tillsammans med andra. Arbetslösheten i utsatta grupper 82 (S): Enligt Arbetsförmedlingens prognos kommer 373 000 personer att vara arbetslösa . Om förväntas 420 000 stå utan arbete. Mest alarmerande är den dramatiska ökningen av arbetslösa bland utomeuropeiskt födda, personer med nedsatt arbetsförmåga och ungdomar som saknar gymnasieutbildning. Arbetslösheten har mer än fördubblats i just dessa grupper, och siffran är nu bland de högsta i historien trots år av högkonjunktur och trots att det råder personalbrist inom bland annat sjukvården. Vi socialdemokrater har föreslagit satsningar på utbildningsvikariat, på en förstärkt gymnasieskola och på kunskapslyft. Regeringen har sagt blankt nej till detta. Därför vill jag fråga hur regeringen tänker lösa den skenande arbetslösheten. Vilka är regeringens nycklar till framtidens jobb? 83 Socialminister (KD): Det är förstås en mycket viktig fråga. Som vi var inne på i ett tidigare frågesvar påverkar den ekonomiska oro som finns i världen också vårt land. Som ett litet exportberoende land spelar det stor roll för våra möjligheter att exportera. Om exporten avstannar spelar det roll för de svenska företagens möjligheter att sälja sina produkter, och det finns risk för att arbetslösheten ökar. Det vi nu kan se är att nästan samtliga prognosinstitut som presenterar sina uppgifter pekar på att utvecklingen kommer att bli sämre än vi hoppades för sedan, även om vi redan då kunde förutse problem. Vi ser att sysselsättningen är särskilt oroande när det gäller utomeuropeiskt födda, personer med funktionsnedsättning och personer som saknar utbildning efter eller möjligen bara har gymnasieutbildning. Regeringen gör ganska mycket. Vi satsar stora pengar, , för att åstadkomma förbättringar på det området. Det handlar om mer utbildning, praktik, fler handläggare vid Arbetsförmedlingen och ytterligare annat som jag kommer till i mitt nästa inlägg. 84 (S): Jag trodde nästan att det inte skulle komma något svar över huvud taget. Jag är inte nöjd, och jag tror definitivt inte att ungdomarna på läktaren är nöjda, eller alla de arbetslösa ungdomar som eventuellt lyssnar på oss. Jag har sagt vad vi socialdemokrater vill. Vi vill bland annat se till att få fram fler utbildningsvikariat, satsa mer på kunskapslyft generellt och framför allt förstärka gymnasieskolan, så att våra ungdomar åtminstone klarar sin gymnasieutbildning. Utan gymnasieutbildning är det svårt att alls få ett jobb. Det visar all statistik. Inte nog med att jag är arg och upprörd, liksom alla arbetslösa ungdomar, utan ryter till och säger att de saknar en satsning på tillväxtreformer. Det tycker jag att ministern verkligen bör ta till sig. Dessutom kan jag konstatera att de ungdomar som är föremål för arbetsmarknadsutbildning är väldigt få. Bland 2529-åringarna är 30 000 öppet arbetslösa. Av dessa är endast 800 i arbetsmarknadspolitisk utbildning. lider brist på undersköterskor, sjuksköterskor, rörmokare och en hel del annat. Vad tänker regeringen göra åt detta? 85 Socialminister (KD): Regeringen har gjort många olika saker, vilket också frågeställaren känner till. Det handlar om nystartsjobb, instegsjobb, höjt särskilt anställningsstöd, sänkta arbetsgivaravgifter för ungdomar, profilering på Arbetsförmedlingen, tidigare handledarkontakt på Arbetsförmedlingen och så vidare. En del av dessa åtgärder har Socialdemokraterna satt sig emot. Socialdemokraternas förslag skulle innebära kraftigt höjda arbetsgivaravgifter för ungdomar, vilket skulle leda till att färre ungdomar hade ett jobb att gå till. Det tror jag att många på läktaren och annorstädes skulle uttrycka en viss förvåning över om det hade nämnts i själva frågan. Skolan är jätteviktig, och där har regeringen gjort stora ansträngningar. Det är ett område som just nu är oerhört reforminriktat för att möjliggöra för fler att ta sig igenom skolan med godkända betyg och lättare få inträde på arbetsmarknaden. Vi kommer förstås, i takt med att nya uppgifter kommer fram, att vidta relevanta åtgärder för att kunna möta den utmaning som även vi i ställs inför till följd av den internationella krisen. Bristen på kultur på äldreboenden 86 (M): Min fråga går till . I dagens morgonprogram i SVT refererades till en rapport från Kommuner och Landsting om tillståndet på äldreboenden. var det inte fysisk vanvård man rapporterade om utan bristen på andlig och kulturell stimulans för dem som är i äldreboenden. Det borde vara en självklarhet att man även som gammal ska ha tillgång till musik, konst och teater, sådana upplevelser. De behoven finns så länge man lever. Gör regeringen några insatser för att äldre ska få tillgång till kulturell stimulans? 87 Socialminister (KD): Frågan är oerhört viktig och spelar stor roll. Bara för att vi blir äldre upphör inte behovet att få påfyllnad i form av idéer som utvecklar vår tankevärld och gör att vi känner delaktighet och ser sammanhang. Där spelar kulturen förstås en oerhört stor roll. Huvudansvaret för att se till att alla äldre, antingen de finns i särskilda boenden eller inte, har tillgång till ett rikt kulturutbud ligger på den kommunala nivån. Det gäller också möjligheten att själv utöva eller som åskådare få del av det som kulturen kan ge. Låt mig nämna att det finns några goda exempel i landet. I exempelvis och har man gjort sådant som det är värdefullt att andra kommuner tittar på, men regeringen gör också insatser för att få fram nya goda exempel och föredömen. Här finns ganska stora pengar att söka för kommuner som vill bidra till att utveckla arbetet med kulturinsatser för äldre. Också de behöver det. 88 (M): Jag tackar statsrådet för svaret. Ja, det är i första hand en angelägenhet att se till att äldreboenden kan ge den service som de boende behöver. Som jag ser det är den satsning på skapande äldrevård som regeringen initierat mycket viktig. Före denna frågestund debatterade vi kulturbudgeten ; debatten fortsätter efter frågestunden. En viktig del i kulturpolitiken är regeringens satsning på aspektpolitiken, att kulturen ska få plats och större möjligheter att finnas i övriga samhället, inte bara på kulturens arenor. Jag skulle vilja att socialministern kommenterade detta med att använda kulturen som en del i en läkeprocess. 89 Socialminister (KD): Jag är mycket glad att lyfter fram den frågan. Att ge vård, framför allt om det handlar om sådant som inte rör sig om mycket korta insatser, är att se hela människan. Det räcker inte med insatsen att jag som äldre i ett boende är hel och ren, utan det handlar om att skapa ett mänskligt sammanhang där vi får fortsätta att utvecklas som människor också när fysiken kanske börjar bli knackig. Jag tror och det visar alltmer forskning att kulturen spelar stor roll för läkande, för rehabilitering och för meningen med livet, för att ta till riktigt stora ord. Det är viktigt att vi fyller på med nya intryck, och där kan kulturen utan tvekan ge ett stort och viktigt bidrag genom att skapa en tillvaro där även äldre får vara med. Ekonomiska klyftor i samhället 90 (S): Min fråga går till . Vid regeringsskiftet efter valet ärvde den moderatledda regeringen en utomordentligt stark ekonomi. är ett rikt land, och vi har också haft en god ekonomisk utveckling. Ett synligt och tydligt utfall av regeringens politik är att klassklyftorna har ökat dramatiskt. De med det sämsta ekonomiska utfallet har tappat av sina inkomster. De som tjänar bäst har haft en motsatt utveckling. Vi har en våldsam spridning av inkomster. Är detta ett förväntat utfall, , av regeringens politik? Är det ett önskat utfall? 91 Socialminister (KD): Om vi tittar på hur forskare beskriver samhällsutvecklingen i vårt land och andra länder kan vi se att under har vi fått en situation där vissa grupper rycker ifrån och andra grupper sackar efter. Detta kan ingen någonsin ta lätt på. Ingen önskar en sådan utveckling, allra minst regeringen. Därför gör vi stora insatser för att till exempel stärka skolan. Den är oerhört central när det gäller att ge bästa möjliga start för våra ungdomar så att vi kan upptäcka dem som riskerar att sladda efter, göra insatser så att de kommer i kapp och får möjlighet att ta sig igenom skolan med godkända betyg. Det handlar om att stärka arbetslinjen så att fler har ett arbete att gå till och finnas i ett sammanhang. Det är viktigt för ekonomin för vårt land och för dessa personer och mycket mer finns att säga om detta. 92 (S): Man sänker skatterna med och ser att utfallet blir att de som har det bäst får de största lättnaderna. Sedan låter man de arbetslösa och sjuka bidra med 20 miljarder till att finansiera denna skattesänkning. Hur kan man då förvånas över en utveckling där klyftorna ökar enormt i samhället? Denna politik rättfärdiggjordes med att den skulle leda till fler arbeten. Resultatet ser vi. Det är fler i arbetslöshet och utanförskap. Det är vad jag kallar det nya utanförskapet. Det är till priset av ökade klyftor. Det är vad ni, , skickar till människor i denna . 93 Socialminister (KD): Jag tror att för den undersköterska som tack vare jobbskatteavdrag och skattesänkningar har fått mer än en extra månadslön att leva på inte upplever det som att det är de rika som har fått det bättre. Hon eller han har fått det bättre i sin ekonomiska situation. Jag besvarade tidigare frågor som handlade om att förstärka bostadsbidraget. Det är en satsning på barnfamiljerna med de minsta marginalerna, inte en satsning på de allra rikaste. De förbättringar som vi genomför för de pensionärer som har de minsta ekonomiska ramarna innebär inte en satsning på de rikaste. Det är en satsning på dem som har det svårast i . Regeringen kommer att fortsätta arbetet för att underlätta för fler att ha ett arbete att gå till, för att få en skola som gör att fler kan få ett arbete när de har gått igenom skolan. Det är regeringens inriktning. Vårt uppdrag är inte att bekämpa rikedom men att bekämpa fattigdom. Att hålla ihop är regeringens uppdrag. Vi gör det även i ekonomiskt kärva tider med internationella kriser. Vi är rädda om sammanhållningen i , herr talman. Därmed tackar vi deltagande statsråd och ledamöter för dagens frågestund. 7 § (forts. från 5 §) Kultur, medier, trossamfund och fritid (forts. KrU1) 95 Kultur- och idrottsminister (M): Jag vill hälsa Per Lodenius välkommen till hans första kulturdebatt. Även i en kulturdebatt är det viktigt att lyfta blicken till vår omvärld och till kulturpolitikens utveckling och färdriktning. Om vi inte gör det finns det en risk att det enbart blir en debatt om enskilda budgetposter, satsningar och prioriteringar. De är nog så viktiga, men de måste ses i en helhet och i ett vidare perspektiv. För träffade jag mina kolleger i de andra EU-länderna. Gemensamt för oss alla är att vi drivs av ett starkt engagemang för kulturen, men är förutsättningarna i och i de andra länderna så otroligt olika. Det märks inte minst av den dystra bild som många av mina kolleger tecknar. I snart varje land slår de senaste årens skuldkris hårt mot hela samhället, också mot kulturen. Debatten handlar där och då mer om nedskärningar och hur man kan bevara grunden i kulturpolitiken än om att göra nya satsningar. Många är med rätta oroliga för de långsiktiga konsekvenserna av besparingarna. Att vi i påverkas av omvärlden kan inte undgå någon. Det märker vi i tidningarna, och det kan vi också höra om på radio och i tv . Ändå befinner vi oss, trots allt, i en för de flesta andra länder i mycket avundsvärd situation. Erfarenheterna från 90-talskrisen när även kultursektorn fick minska utgifterna med har gjort att vi har lyckats stå emot de ständiga kraven på nya offentliga utgifter på snart sagt varje område. Därför har vi också nu ordning och reda i de offentliga finanserna. Ni har hört det förr, och ni kommer att få höra det igen. Det är därför, herr talman, som vi har sluppit nedskärningar till exempel inom kulturen, som de flesta andra länder nu tvingas till. Tvärtom har vi i satsat mer på kulturen . Det gäller årets budget, och så har det också varit de gångna fem åren när Alliansen har styrt. Jag ska inte fördjupa mig i den ekonomiska politiken just , men jag konstaterar att en ambitiös och framåtlutad kulturpolitik också förutsätter en ansvarsfull ekonomisk politik. Vi kan inte, vi vill inte, lova allt till alla. Det vore djupt ansvarslöst att lura människor. Men vi kan, just för att vi sätter ansvar främst, faktiskt göra nya och viktiga kulturinvesteringar för framtiden, som vi vågar ompröva och förnya. Eftersom vi har en stabil grund att stå på finns det också förutsättningar att forma framtidens kulturpolitik långsiktigt. Kulturens frihet, egenvärde och oberoende är alltid mina ingångsvärden. Det är utifrån dessa värden som jag vill stärka kulturens konstens, litteraturens, filmens, musikens, dansens, teaterns betydelse i samhället och se att ännu fler människor får ta del av vår och andras kultur, oavsett var i landet de bor och oavsett vilka förutsättningar de har i övrigt. För att detta ska vara möjligt måste vi se till hela samhällets utveckling. Framtiden börjar givetvis i hemmet, men om vi ser det i ett större samhällsperspektiv är det i skolan som mycket startar. Genom att prioritera kunskap och bildning och ge barn och unga möjlighet att utveckla sin kreativitet stärker vi kulturen långsiktigt. Det är därför som Skapande skola är regeringens viktigaste kulturpolitiska reform. Redan i förra årets budget kunde vi förverkliga målet att låta Skapande skola omfatta hela , från ettan till nian. Efter att ha besökt ett stort antal skolor i vet jag att reformen är uppskattad av eleverna, självklart, av lärarna, av kulturskaparna och, tror jag, av föräldrarna. Med de erfarenheter vi nu har är det viktigt att utvärdera reformen. Det sker också, och resultatet blir offentligt . Men sedan är det självfallet min, och regeringens, ambition att fortsätta att bygga ut Skapande skola. Med Skapande skola finns också kulturen minns det jag sade om kunskap och bildning med som en självklar del i skolans arbete. Det gäller alla elever i hela landet. Men ambitionen att sätta barn och unga i centrum får naturligtvis inte stanna där. Med de nya kulturpolitiska målen finns barns och ungas rätt till kultur som ett särskilt mål. Det är styrande för hela kulturpolitiken och det gör skillnad. Alla våra institutioner och myndigheter har numer i uppdrag att särskilt arbeta med barn och unga, och det påverkar självfallet både verksamhet och bidragsgivning. Att barn och unga får möjlighet att utveckla sin kreativitet och sitt intresse för kultur och skapande är i sin tur sannolikt en förutsättning för att de ska känna sig hemma i kulturens olika rum när de blir vuxna. En viktig ledstjärna för den nya kulturpolitiken är att föra kulturen närmare medborgarna och att föra medborgarna närmare kulturen. När människor i olika delar av får inflytande över hur våra gemensamma resurser fördelas växer också engagemanget för kulturen och hur den egna regionen kan utvecklas. De nya kulturregionerna och samverkansmodellen är därför både en viktig kulturreform och en demokratireform. Fem regioner har redan infört samverkansmodellen, och kommer ytterligare elva regioner att ingå. När ni reser i , vilket jag också gör, tror jag att ni liksom jag har sett det engagemang som finns i regionerna, i kommunerna, hos de ideella aktörerna, i besöksnäringen och framför allt hos kulturskaparna själva. Allt detta bidrar till förnyelse och dynamik, genom samverkan med och över regiongränserna. Jag är glad att vi med årets budget kan göra en särskild satsning när vi nu bygger ut samverkansmodellen. Under avsätts för att stödja kulturell förnyelse och utveckling i hela landet. Kulturens frihet stärks och oberoendet ökar om det finns fler vägar att stödja och samverka med kulturen. En kultur som bara är hänvisad till en enda aktör för sin överlevnad riskerar beroende, snarare än oberoende. För mig är kulturen så stark i sig själv att den frimodigt också kan samverka med andra. Att öppna kulturen för fler, göra den inkluderande, är vägledande för den nya kulturpolitiken. Om detta handlar bland annat handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar, där regeringen vill skapa bättre förutsättningar för kreativa företag så att de kan växa och utvecklas. Om detta handlar också Kulturbryggan, som genom nya stödformer och ett nytt sätt att arbeta ser till att fler är med och skapar nya, ibland yrvakna, kulturprojekt. Kulturen kan aldrig vara stillastående, och den behöver fler tillskyndare och fler finansiärer. Med vårt pilotprojekt på recept har fler glädjande nog upptäckt kulturens kraft att läka och bidra till rehabilitering. väljer att fortsätta med Kultur på recept, och jag hoppas att andra landsting följer efter. Intresset är stort, och detsamma gäller den satsning på kultur för äldre som regeringen gör , en satsning på . Men minst lika viktig som de konkreta insatserna är den förändrade attityd som växer fram. finns en långt större öppenhet inom kulturlivet gentemot andra delar av samhället. När jag blev kulturminister, herr talman, möttes snart sagt varje diskussion om en ökad samverkan med andra, till exempel om entreprenörskap, sponsring eller volontärskap, som ett hot. Jag är mycket glad att kulturlivet har förändrats i det avseendet. När anordnade ett stort sponsringsseminarium, där vi erbjöds att ta del av goda exempel från olika håll, möttes det av nyfikenhet och nya idéer om hur vi kan gå vidare. Så är det också i andra sammanhang. Det är oerhört uppfriskande för oss alla, och inte minst för kulturlivet. Allt fler upptäcker att när kulturen verkar i samspel med medborgare, ideella organisationer och etablerade företag blir också fler delaktiga. När kulturen tar plats och blir en angelägenhet för hela vårt samhälle växer den i betydelse, men också som en del av samhällets ekonomi. Framför allt blir livet oerhört mycket roligare. Allt det växande och nyskapande som sker förutsätter ett gemensamt ansvarstagande och en stark kulturell infrastruktur. En viktig del av detta handlar just om vårt kulturarv. Att bevara och utveckla kulturarvet för framtiden är en av regeringens prioriteringar. har vi därför fördelat mer resurser till våra museer så att de har bättre förutsättningar att vårda och visa kulturarvet. Vi har tagit ansvar för det kyrkliga kulturarvet genom att långsiktigt fastställa den kyrkoantikvariska ersättningen. Genom satsningen på Hus med historia, som förlängs med , tar vi vara på det engagemang som finns inom hembygdsrörelsen. Tillsammans bidrar museer, kyrkor och de ideella krafterna till att bevara de många värdefulla byggnader och kulturmiljöer som finns i . I årets budget föreslås också en särskild satsning på från rundradiokontot för att göra arkiven hos , och Utbildningsradion tillgängliga för allmänheten. Detta är något som har varmt välkomnats av public service-bolagen. Också den enskilt största satsningen i årets budgetproposition handlar om att bevara kulturarvet och göra det tillgängligt för fler. Då tänker jag naturligtvis på Kulturarvslyftet, där vi tillsammans med bereder plats för människor som står långt ifrån arbetsmarknaden att kunna komma tillbaka till arbetslivet. satsas ca , vilket beräknas ge 4 400 jobb. Av detta får ca för att kunna anställa kvalificerade kulturutövare som handledare. Tillsammans med arbetsmarknadsminister besökte jag i går . Vi var bland annat på och folkminnen och på för att diskutera den stora satsning som inleds . Kulturarvslyftet, herr talman, är en satsning med bara vinnare. I ett besvärligt ekonomiskt läge, där arbetslösheten riskerar att öka, värnar vi människors möjligheter att komma tillbaka till arbete och gemenskap, i stället för att låsas fast i permanent utanförskap. kan vi göra en viktig investering i vårt gemensamma kulturarv. Jag är mycket glad över att kulturen också på arbetsmarknadens område nu kan ta plats och bidra till fler jobb och ökad sammanhållning. 96 (S) replik: Tack, kulturministern, för anförandet! Kulturarvslyftet debatterade kulturministern och jag . Jag sammanfattar med att jag önskar att kulturministern får rätt men att jag betvivlar starkt att det blir så. Det är jättebra med pengar till den regionala samverkansmodellens utveckling. Det hade vi i vår skuggbudget . Första gången jag debatterade den frågan med kulturministern var kulturministern tydlig med att detta inte är en ekonomisk reform utan en demokratisk reform. kan jag konstatera att detta både har blivit en ekonomisk reform och syftar till en demokratisk reform. Det kan vi bara tycka är helt okej. Däremot har jag en fundering när det gäller Skapande skola. En utvärdering är viktig, säger kulturministern, och en sådan är precis vad vi har krävt. Bilden av Skapande skola skiftar ju lite, och de kulturverksamma, som vi har träffat ganska många av, tycker inte att deras roll i Skapande skola har blivit den man avsåg. Vi vet inte heller riktigt träffsäkerheten, om den verkligen stimulerar de barn som bäst behöver kulturstimulans på något sätt. Min fråga är om kulturministern är beredd att lägga resurserna för i den regionala samverkansmodellen, för då skulle det hamna närmare människorna, nämligen barnen och ungdomarna. Den regionala samordningen betonar man i , men deras skolesekk ser man som den absolut främsta framgångsfaktorn för att det har blivit så bra i . 97 Kultur- och idrottsminister (M) replik: Jag uppfattade detta mer som ett par kommentarer och en fråga. Kulturarvslyftet debatterade vi mycket riktigt . yppade redan då sina farhågor. Jag tycker att det är lite . Satsningen är fortfarande inte klubbad. Det kanske sker vad vet jag, det beror på hur länge vi diskuterar här. Det finns stora förväntningar och också stora möjligheter. Det har både och jag kunnat notera vid de möten som vi har haft med representanter för , hembygdsrörelsen och museer. Förordningen kommer också att beslutas . Vi kan väl återkomma till hur detta kommer att utvecklas. Jag är i alla fall fylld av förhoppningar, stora förhoppningar.