prot · GZ099 · 2011-09-28 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Ny ledamot i och nya ersättare för ledamot i Upplästes och lades till handlingarna följande från valprövningsnämnden inkomna Berättelse om granskning av bevis för ny ledamot i och nya ersättare för ledamot i har från inkommit bevis om att (V) utsetts till ny ledamot i fr.o.m. sedan (V) avsagt sig uppdraget, (V) och Mussie Ephrem (V) utsetts till nya ersättare i fr.o.m. . har denna dag granskat beviset för den nye ledamoten i och bevisen för de nya ersättarna i och därvid funnit att bevisen blivit utfärdade i enlighet med 14 kap. 28 § vallagen (2005:837). 3 § Meddelande om partiledardebatt Förste vice talmannen meddelade att partiledardebatt skulle äga rum kl. 9.00. 4 § Anmälan om inkommet protokollsutdrag från utskott Förste vice talmannen anmälde att ett utdrag ur prot. 2011/12:1 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag inkommit från skatteutskottet. 5 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2011/12:1 Till Interpellation 2011/12:1 Ett fritt av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resa och tidigare inbokade engagemang. Till Interpellation 2011/12:4 Ett fritt av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resa och tidigare inbokade engagemang. Till Interpellation 2011/12:5 Erkännande av av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resa och tidigare inbokade engagemang. Till Interpellation 2011/12:10 av (MP) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resa och tidigare inbokade engagemang. Till Interpellation 2011/12:18 Kammarkollegiets möjligheter att agera vid vattenreglering av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Miljöministern har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. (C) Enligt uppdrag och rättschef 6 § Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades Skrivelse 2011/12:8 till skatteutskottet 7 § Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet Föredrogs finansutskottets betänkande 2011/12:FiU8 Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet (prop. 2010/11:150). Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras efter endast en bordläggning. 1 (SD): Jag yrkar bifall till reservation under punkt 1 och bifall till utskottets förslag under punkt 2. Av hävd har en stark försvarsindustri. Företag som , , , och många fler rustade till stor del krigsmakt. Vår neutrala ställning i gjorde att vi kunde exportera på andra marknader. Försvarsindustrierna i var svenskägda. Som nationalist är det lätt att bli sentimental när man tänker över den styrka vi hade när vi var nära självförsörjning. Det är tillåtet att minnas fornstora dagar, men det är en plikt att sträva efter att vi ska bli det vi var. Vi ska värna om självständighet och sträva efter att ha en tryggad försörjning av bland annat försvarsmateriel. Nya förutsättningar på världsmarknaden och ökad konkurrens gör att vi måste finna andra vägar att värna dessa svenska intressen. Många svenska försvarsindustrier är utlandsägda eller till del utlandsägda. Försvarsföretagen blir alltmer multinationella. Vi kan inte kämpa emot utvecklingen att företagen blir multinationella. Företagen bygger volym för att klara konkurrensen. Att utlandsägda försvarsindustrier forskar, utvecklar och producerar i är också av stort värde för oss. Verkligheten är inte lika enkel som den varit. Dock finns det mycket vi kan göra. Vi kan upprusta det svenska försvaret så det förmår skydda vårt territorium och avskräcka från angrepp på lång sikt. Det ger ökade beställningar i svensk försvarsindustri. Vi kan upprusta vårt utbildningsväsen så att fler unga klarar de jobb som erbjuds inom högteknologisk industri. Vi kan även skydda intressen via påverkan på de handelsvillkor vi står inför. Med tanke på det senare är det viktigt att vi inte utlämnar svensk försvarsindustri till ojämnlika villkor. Dagens beslut innebär en risk för detta. Den lag som ska införlivas i vår lagstiftning avseende upphandling på försvars- och säkerhetsmateriel har samma rot som , det vill säga det är ett EU-direktiv bakom. Artikel 346 i EUF-fördraget är den undantagsregel som möjliggjort för medlemsländerna att rikta beställningar av försvarsmateriel till egen viktig försvarsindustri. EU har markerat att man ogillar att medlemsländerna använder undantagen i artikel 346. Pooling and sharing är orden för dagen på EU-agendan. EU:s egen byråkrati verkar som vanligt för överstatlighet så även i denna fråga. För EU finns inga nationella intressen, endast EU:s egna. Mot detta står att alla medlemsländer har och hävdar egna intressen på försvars- och säkerhetsområdet. Vissa länder hävdar sina intressen mer, andra länder mindre och kanske allra minst. export av försvarsmateriel till EU-länder ser EU centralt som ett problem. Globalt sett är det några få länder och få företag som dominerar utbudet av försvarsmateriel. är giganten, men europeiska stater som , , , och är även stora. har fallit tillbaka men är fortfarande på världens tio i topp över försvarsmaterielexportörer. Trots att det är så få producenter är den allmänna meningen inom industrin att det behövs mer koncentration och specialisering inom europeisk försvarsmaterielindustri för att den ska kunna överleva. Såväl beställare som leverantörer är för fragmentiserade på den europeiska marknaden. Det är en verklighet vi måste ta till oss. Här kan vi inte vara sentimentala. Produktion i måste ha avkastning inom ramen för en internationell konkurrens. När vi väl erkänt det ska vi inte ge upp utan fortsatt kämpa för de svenska intressena. Hur ska vi då förhålla oss till för upphandling på försvars- och säkerhetsområdet? Den europeiska försvarsmarknaden är svårtillgänglig för svensk export men skulle om den blev tillgänglig kunna stärka den svenska exporten mycket. Det är det starkaste argumentet för att handla som regeringen, att bejaka utvecklingen utan en andra tanke. Men att göra som regeringen i denna fråga är förrädiskt. Hos alla medlemsländer är marknaden för försvarsmateriel hårt politiskt reglerad. Utveckling och seriebeställningar har ofta skett efter långa och planerade statliga investeringar. är försvars- och säkerhetspolitiken mellanstatlig, även om arbetet i har tydligt överstatliga målsättningar. Hur gör de övriga medlemsländerna? Står de med öppna armar och väntar på en puss när de hör öppen upphandling på försvarsområdet? I många fall är det tvärtom. Det brittisk-franska samarbetsavtalet på försvarsindustriområdet gör att de kan utesluta alla andra länder från att delta vid egna upphandlingar. Det finns inga jämlika villkor för att lägga offerter där eller på industrins språk: Det finns ingen level playing field. Genom det senaste upphandlingsdirektivet kommer det inte längre att räcka att enkelt hänvisa till artikel 346 för att kunna rikta en upphandling. Juridiska underlag kommer att krävas för prövning inför och domstol. har poängterat detta i betänkandet genom att hoppas och förutsätta att regeringen informerar den svenska försvarsmaterielmarknaden om rättsläget i EU. Tyvärr kräver inte utskottet att regeringen skapar det verktyg som är nödvändigt för detta. Vi måste tydligt definiera våra säkerhetspolitiska intressen och hur de är kopplade till särskilda kompetenser i fråga om tillverkning av eller handel med försvarsmateriel. Detta gör vi genom att upprätta en försvarsindustristrategi, en , vilket de flesta länder har. Med en försvarsindustristrategi kan vi inför och domstolar hävda våra särskilda säkerhetsintressen avseende försvarsmaterielupphandling. Vi har inte råd att springa före andra länder mot en öppen EU-marknad för försvarsmateriel när denna öppna marknad inte skymtar någonstans. Förutsättningarna för en öppen marknad kan förbättras stegvis. Då först kan tillsammans med andra länder ta steget. Jag hoppas att partierna tänker ett varv till i denna fråga före eftermiddagens omröstning. Genom att rösta på reservation under punkt 1 kan vi fortfarande kräva av regeringen att man upprättar en försvarsindustristrategi. 2 (M): har haft offentlig upphandling på dagordningen vid ett antal tillfällen. Här och ligger på bordet ett förslag för beslut om en ny lag om offentlig upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. Ärendet handlar om förändringar i regler för anskaffande av varor och tjänster för militärt försvar och samhällssäkerhet i Europeiska unionen som medlemsländernas nationella lagstiftning nu införlivar. När vi ser tillbaka kan vi minnas en inhemsk svensk försvarsindustri uppbyggd och under det för att svara mot den tidens försvars- och säkerhetsdoktrin. skulle, med sin militära alliansfrihet i krig och med nationell neutral politik och klämt mellan väst- och östblock, verka vara självförsörjande i händelse av krig och få se en svensk försvarsmakt som dimensionerades för att vara så stor och avskräckande att till och med en stormakt skulle tveka att invadera landet. Denna inriktning möjliggjorde för svensk försvarsindustri att planera långsiktigt och för att kunna ta stora tekniksprång. Det var dyrt, men innebär en konkurrensfördel eftersom det byggt upp en högteknologisk nivå som inom många områden slår andra försvarsmaterielproducerande länder. Men det var då. , 1973, gjorde entré i våra tv-soffor i . föll muren, och har gått sedan . Det har gått inträde i Europeiska unionen. Hela karta har ritats om och försvars- och säkerhetsläget i omvärlden har förändrats. Högteknologiskt håller vi måttet, men problembilden är en annan. Krig är något högteknologiskt och snabbt. Svensk försvarsindustri ställer sig positiv till EU:s direktiv om förändringar i upphandlingsförfarandet inom försvarsmaterielområdet. Undantagsparagraferna i gällande lagstiftning § 346 som vi har hört hänvisa till har alltför länge överutnyttjats av ett antal medlemsstater för att förhindra konkurrens. Att kommissionen har tröttnat på detta och sätter tummen i ögat på olydiga medlemsstater för att få i gång konkurrensen är bra. Detta säger till exempel , säkerhets- och försvarsföretagen. Det är dock viktigt att utvecklar upphandlingsförfarandet i samma takt som de andra länderna. Detta är något som försvarsutskottet har påtalat och som regeringen bejakar. Den ekonomiska situationen kommer i många av medlemsländerna att innebära ett närmare samarbete i utvecklingen och upphandlingen av försvarsmateriel, vilket kommer att gynna den svenska försvarsindustrin. Enskilda länder har inte och kommer inte att ha råd att tillverka allt på egen hand. har ett stort försprång och möjlighet att vara en aktiv spelare på den marknad som öppnar sig. Vi har hög kvalitet, leveranssäkerhet, pålitlighet och lägre livscykelkostnader, det vill säga projektering, tillverkning, reservdelar och underhåll. Avslutningsvis vill jag fråga för vem han talar i denna sak. Han talar inte för försvarsindustrin som ju bejakar förändringarna i direktivet eftersom det öppnar marknaden för en mycket exportberoende industrisektor. talar inte heller för Försvarsmakten eftersom dåtidens långa produktionsserier inte motsvarar dagens behov av snabbare materielomsättning. förslag skulle tvärtom innebära slutet för svensk försvarsindustri eftersom man inte klarar sig med att ha enbart svenska försvaret som kund. Att pytsa in en miljard är väldigt lite ungefär som en brödsmula i en stor tunna för att täcka kostnaderna för ett industristöd. Om man kapar försvarsindustrins möjligheter att verka på andra marknader skulle det innebära att exporten som till går i huvudsak till europeiska länder och försvann. Jag anser att man inte kan köra med gammalt tänk och gamla lösningar när det finns en ny problembild i världen. Jag yrkar bifall till förslagen i betänkandet och avslag på motionen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §.) 8 § Enklare fusion av aktiebolag Föredrogs civilutskottets betänkande 2011/12:CU2 Enklare fusion av aktiebolag (prop. 2010/11:147). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 14 §.) 9 § om modernisering av direktivet om erkännande av yrkeskvalifikationer Föredrogs utbildningsutskottets utlåtande /12:UbU3 om modernisering av direktivet om erkännande av yrkeskvalifikationer (KOM(2011)367). Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras efter endast en bordläggning. Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 14 §.) 10 § Handel med sälprodukter Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2010/11:MJU27 Handel med sälprodukter (prop. 2010/11:144). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 14 §.) 11 § Införande av hållbarhetsbesked i lagen (2010:598) om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2010/11:MJU28 Införande av hållbarhetsbesked i lagen (2010:598) om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen (prop. 2010/11:152). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 14 §.) 12 § Säljfrämjande åtgärder m.m. för jordbruksprodukter Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets utlåtande /12:MJU6 Säljfrämjande åtgärder m.m. för jordbruksprodukter (KOM(2011)436). Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras efter endast en bordläggning. Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 14 §.) 13 § Subsidiaritetsprövning av förslag till direktiv om energieffektivitet Föredrogs näringsutskottets utlåtande /12:NU8 Subsidiaritetsprövning av förslag till direktiv om energieffektivitet (KOM(2011)370). Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras efter endast en bordläggning. Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 14 §.) Kammaren beslutade kl. 9.18 på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 14 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU8 Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet Punkt 1 (Lag om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet) 1. utskottet 2. res. (SD) Votering: 295 för utskottet 18 för res. 36 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 99 M, 23 MP, 21 FP, 20 C, 16 V, 15 KD För res. : 18 SD Frånvarande: 11 S, 8 M, 2 MP, 3 FP, 3 C, 2 SD, 3 V, 4 KD Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. CU2 Enklare fusion av aktiebolag biföll utskottets förslag. UbU3 om modernisering av direktivet om erkännande av yrkeskvalifikationer Kammaren biföll utskottets förslag. Utskottets utlåtande lades till handlingarna. MJU27 Handel med sälprodukter Kammaren biföll utskottets förslag. MJU28 Införande av hållbarhetsbesked i lagen (2010:598) om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen Kammaren biföll utskottets förslag. MJU6 Säljfrämjande åtgärder m.m. för jordbruksprodukter Kammaren biföll utskottets förslag. Utskottets utlåtande lades till handlingarna. NU8 Subsidiaritetsprövning av förslag till direktiv om energieffektivitet Kammaren biföll utskottets förslag. Utskottets utlåtande lades till handlingarna. Anmäldes och bordlades Proposition 2011/12:13 Kvothöjning och stadgeändring i EU-dokument KOM(2011)345 Rapport från kommissionen Årsrapport om förbindelserna mellan europeiska kommissionen och de nationella parlamenten KOM(2011)455 Meddelande från kommissionen till , rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén Europeisk agenda för integration av tredjelandsmedborgare 16 § Anmälan om interpellation Anmäldes att följande interpellation framställts 2011/12:20 Subventioner inom bostadssektorn av Amineh Kakabaveh (V) till statsrådet (KD) Interpellationen redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 17 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2011/12:17 insynsråd av (S) till socialminister (KD) 2011/12:18 Landshövding i av (S) till statsrådet (KD) 2011/12:19 Åtgärder för att minska alkoholkonsumtionen av (S) till statsrådet (KD) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 18 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2011/12:3 Polisens effektivitet av (V) till justitieminister (M) 2011/12:4 Gotlandstrafiken av (V) till statsrådet (M) 2011/12:5 Brist på tillgänglighet som diskriminering av (S) till statsrådet (FP) 2011/12:6 Våg av arresteringar mot kulturarbetare i av (S) till utrikesminister (M) 2011/12:7 som vattentäkt av (S) till miljöminister (C) 2011/12:8 Torven som en fossil energikälla av (S) till närings- och energiminister (C) 2011/12:9 Rättvisa i tilldelning av högskoleanslag av (S) till utbildningsminister (FP) 2011/12:10 Miljöförstöring i gränsområdet SverigeFinland av (MP) till miljöminister (C) Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 19 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen kl. 9.18 och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.