prot · GY09111 · 2011-06-08 00:00:00 — har vi i vårt land jobbat med att följa genom att gå igenom samhällsområde efter samhällsområde och ändra de lagar som berör barn så att lagstiftningen utgår från barns bästa. Men tycker vi att vi ska ta nästa steg. Vi har lyssnat på starka argument som har framförts av bland annat , och Unga Örnar. I , som vi ibland har som föregångsland, har man genomfört som lag, och deras erfarenheter är bra. används där med tyngd inom områden som hälsa, utbildning, övergrepp och straffrätt. Frågan om barns rättigheter är naturligtvis inte löst genom att göra till lag. Men då har man ändå kommit en bra bit på väg. Vi måste arbeta både nationellt och internationellt. Genom agendan för barns rättigheter inom EU kan EU fortsätta stödja medlemsstaternas ansträngningar för alla barns rättigheter, som är en stor och viktig fråga. Jag yrkar bifall till förslaget i utlåtandet. 35 (M): Vi debatterar ett viktigt ämne, nämligen en EU-agenda för barns rättigheter. Detta är något som ligger mig varmt om hjärtat. Därför är jag oerhört glad över att ett enigt utskott välkomnar agendan, som är ett viktigt led i EU:s arbete för barns rättigheter. Våra barns uppväxt är en spegel av vårt lands välfärd och vår förmåga att ta till vara kommande generationer. EU-agendan är ett steg i rätt riktning mot ett samhälle som bättre tillvaratar barns intressen och rättigheter. Målsättningarna med denna agenda är att barnets rättigheter alltid ska beaktas i alla åtgärder på EU-nivå som rör barn. I detta dokument presenteras framför allt tre allmänna principer som ska tjäna som föredöme för att garantera efterlevnaden av bestämmelserna om barns rättigheter i stadgan och i . I korthet innebär detta att den första principen är att barns rättigheter är en del av kommissionens strategi för EU:s tillämpning av stadgan om de grundläggande rättigheterna. Kommissionen måste därför i ett tidigt skede se till att lagstiftningsförslag är förenliga med de rättigheter som garanteras i stadgan. Den andra principen är att politik ska grundas på faktiska förhållanden. Kommissionen ska därför samarbeta med berörda organisationer och institutioner för att ta fram data och information som ska utgöra beslutsunderlag. Den tredje principen gäller samarbetet med berörda aktörer inklusive medlemsstaterna. Kommissionen ska stödja medlemsstaternas ansträngningar med och mellan de nationella myndigheter som ansvarar för att skydda och främja barns rättigheter. Utöver dessa generella principer aviseras även konkreta insatser för barn som handlar om att göra rättssystemen i EU mer anpassade till barns behov, liksom att bekämpa barnfattigdom, våld mot barn, barnarbete och förekomst av barn i väpnade konflikter. Det finns tyvärr gott om barn som lever under svåra omständigheter. Barn är särskilt utsatta då barn är beroende av de vuxna som står barnet närmast. Det finns mycket att berätta och mycket att diskutera om detta. Vi löser inte allt i denna församling. Däremot kan vi börja med att diskutera några konkreta åtgärder på ett problem som i allra högsta grad är aktuellt, nämligen barnfattigdom. Barnfattigdom eller rättare sagt barn som lever under ekonomiskt svåra förhållanden är tyvärr inget nytt fenomen, även om det i nyhetsflödet kan uppfattas så. Orsaken till barnfattigdom är till största delen att barnets föräldrar eller förälder är i avsaknad av arbete. Detta drabbar framför allt de grupper som inte har kommit in på arbetsmarknaden, nämligen familjer där föräldrarna är väldigt unga och familjer med utländsk bakgrund. I tider efter ekonomisk kris, då nedskärningar på arbetsmarknaden sker, är det också dessa grupper som drabbas hårdast. Det är också bland dem som har svårt att bryta in på arbetsmarknaden som andelen som uppbär försörjningsstöd är som högst. Att långvarigt vara beroende av ekonomiskt bistånd är lika med en långvarig ekonomisk utsatthet. Det är något vi sett inte minst bland många familjer med invandrarbakgrund. Nästan vartannat barn till föräldrar med utländsk härkomst är ekonomiskt utsatt, något som mycket väl skulle kunna förklaras med höga trösklar för att komma in på arbetsmarknaden, en hårt reglerad arbetsmarknad där kompis- och nätverksrekrytering är vanligt förekommande. Därför är arbetslinjen och en politik för fler i arbete det bästa för att motverka att barn växer upp i ekonomisk utsatthet, dels för att fler kan försörja sig själva, dels för att fler ska kunna omfattas av de inkomstrelaterade försäkringarna. Vi gör riktade satsningar till barnfamiljer med små marginaler, där höjningen av flerbarnstillägget i barnbidraget och bostadsbidraget för barnfamiljer är två viktiga delar. Effekterna av dessa förstärkningar syns dock inte i dagens statistik eftersom förstärkningarna inte hade trätt i kraft . Jag vill med detta uppmärksamma att vi tar barns rättigheter och barnfattigdom på allvar. Denna debatt behandlar just barn, men jag vill poängtera att utanförskapet ofta följer med från barndom till vuxenliv. Möjligheten att på lika villkor få växa och utvecklas som individ är något som jag och anser måste vara grundläggande i vår politik. Som jag tidigare nämnde är våra barns uppväxt en spegel av vår välfärd och vår förmåga att ta till vara kommande generationer. Alla barn bör få goda förutsättningar att växa upp och göra det mesta av sina liv. Tyvärr begränsas alltför många individer tidigt i livet, och det är något vi jobbar emot. 36 (MP): EU:s agenda för barns rättigheter är ett viktigt ärende. En av grundvalarna i politik är solidariteten med kommande generationer. Mycket klokt har sagts av bägge talarna här före mig. Jag håller mest med Socialdemokraternas representant, men ovanligt mycket klokt sades även av representant. Det är helt sant att barnfattigdom inte är någonting nytt, men det är inget argument för att inte göra någonting mer. Barnfattigdomen går upp och ned, så att säga. Vi ska inte slösa bort en enda talang i det här landet. Vi måste ta vara på varje individs möjligheter att utvecklas. Även föräldrar finns i utanförskap, och många kanske har varit i långvarigt utanförskap. Då måste vi ha kompensatoriska åtgärder för att barnen faktiskt ska kunna utvecklas i en positiv inriktning, som nämndes här förut. Det handlar inte bara om bidrag, vilket man lätt kan få intryck av hos en del av alliansföreträdarna. Det kulturella kapitalet är oerhört viktigt, till exempel kompensatoriska åtgärder i förskolan och skolan så att barn har möjligheter att vara med i kulturella aktiviteter och utvecklas. Har man inte de kulturella nycklarna blir man efter i hela personlighetsutvecklingen. Det är oerhört viktigt att få fart på en sådan utveckling. har varit en förebild i många sammanhang när det gäller barns rättigheter. Går vi före när det gäller barnfattigdom och tar tag i grundproblemen, om vi går före och visar att det leder till ekonomisk utveckling att ta vara på varenda unge har vi lättare att motivera länder som har en relativt sett värre situation än inom vår union och i världen över huvud taget att lyfta frågan. Varenda unge har en potential som samhället kan ta till vara och absolut borde ta till vara. Som ni kanske tagit del av i medier kommer vi från att lyfta upp barnfattigdomen ytterligare genom ett förslag till utskottsinitiativ. Att motverka barnfattigdomen är helt grundläggande för hela samhällets framtid egentligen. Jag hoppas verkligen att vi från alla politiska håll kan lägga undan den politiska prestigen. Det är mycket glädjande att enigheten är stor om utlåtandet. Jag hoppas att det blir samma sak när det gäller barnfattigdomen och att vi tittar på den väldigt brett: Vad kan vi gemensamt göra? Detta är ett exempel på den nya inriktning som efterlysts tidigare av representant. Vi tar ett initiativ och har förhoppningen att vi ska kunna samlas över alla blockgränser. Sedan får vi se om det är möjligt. Jag kan lägga till att granskar hur väl en konventionsstat följer . I sin senaste rapport skriver kommittén: Kommittén rekommenderar att konventionsstaten vidtar alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att alla barn inte lever under fattigdomsgränsen. Kommittén rekommenderar också att konventionsstaten vidtar lämpliga åtgärder, inklusive särskilda stödåtgärder, för att se till att barn, framför allt de från socialt missgynnade familjer, inklusive ensamstående föräldrar och icke-svenskt etniskt ursprung, inte lever i fattigdom, oavsett var de bor. bör överväga att upprätta en handlingsplan för att bekämpa barnfattigdom i tider av ekonomisk kris. Det var fritt översatt från FN:s barnrättskommittés rapport. 37 (FP): Det är med glädje som vi kan konstatera att man på EU-nivå vill fokusera på barns rättigheter genom denna EU-agenda som vi debatterar . Vi har ganska här i antagit en strategi för att stärka barnets rättigheter. Man kan säga att målsättningen är densamma som för EU. Vi säger i strategin bland annat jag säger det för att fräscha upp minnet lite att all lagstiftning ska utformas i överensstämmelse med , att barnets fysiska och psykiska integritet ska respekteras, att barn ska få uttrycka sina åsikter och att de ska få kunskap om sina rättigheter. Föräldrar ska få kunskap om barnets rättigheter, och beslutsfattare och professionella ska också ha kunskap om barnets rättigheter. Kunskap om barns levnadsvillkor ska ligga till grund för beslut och prioriteringar som rör barn. Att nu en EU-agenda kommer om barnets rättigheter är verkligen ett steg i rätt riktning. Här har vi kommit olika långt i medlemsländerna. Från utskottet hade vi dock några synpunkter som vi ville skulle följa med den svenska ståndpunkten när vi diskuterade utlåtandet i utskottet. Det var bland annat att all information, data och statistik ska delas upp utifrån kön för att stärka pojkars och flickors rättigheter. Det fokuseras även på barn med funktionsnedsättning och deras behov. Det är absolut nödvändigt att fokusera på barn med funktionsnedsättning. Vi vet att barn med funktionsnedsättning har en större utsatthet vad gäller våld och psykisk ohälsa. I många länder i räknar man inte med de resurser som barn med funktionsnedsättning utgör. Det finns en hel del att göra inom det området. Det poängterades från utskottet att det i arbetet med flyktingbarn är viktigt att arbeta med papperslösa barn. Utskottet vill vidare skärpa vikten av att undanröja barnaga i alla former och poängtera vikten av att intensifiera arbetet med att implementera i varje medlemsstat eftersom alla medlemsstater har ratificerat . Det här är viktiga synpunkter att skicka med eftersom vi vet att trots att många länder har ratificerat är det si och så med hur man efterlever den. Min och förhoppning är att det blir handling av alla de här åtagandena. Vi vet att det inte alltid är så lätt. Slutligen vill jag återigen lyfta fram och önskan att den ska bli svensk lag. kan man undra. Jo, därför att trots att svensk lag anpassats till konventionen har den inte fått genomslag i praktiken. har kritiserat i fråga om just hur det ser ut i olika kommuner vad gäller barns utsatthet. , fru talman: barn har rätt att leva, växa och ges möjligheter till egna val. Alla barn ska ges chanser i livet. Den utmaningen måste vi ta på allra största allvar både här hemma och i i övrigt. Min förhoppning är nu att vi är en bit på väg. Jag yrkar bifall till utlåtandet. 38 (C): Arbetet med att förverkliga är något som måste ske på alla nivåer. I slås fast att när åtgärder berör barn ska barnets bästa alltid komma i främsta rummet. Och vid alla åtgärder, oavsett om det handlar om ett beslut i eller i Europeiska parlamentet, måste det vara så. Den föreslagna strategin som vi diskuterar är ett viktigt steg framåt för att skydda barn och främja deras rättigheter. besökte socialutskottet och kunde då träffa kommissionär . Det var mycket intressant att höra hennes beskrivning av hur arbetet nu ska gå vidare, att kommissionen kommer att presentera konkreta åtgärder för att förbättra situationen för barn. Att det behövs åtgärder visar bland annat en europeisk enkät där av de svarande barnen inte visste att de hade några särskilda rättigheter, och vad värre var är att av barnen inte visste vart de skulle vända sig om de behövde hjälp. I listan från kommissionen med de elva konkreta förslag till åtgärder som följer i EU-agendans spår finns en tydlig inriktning på att hjälpa barn som har det särskilt svårt och där gränsöverskridande åtgärder krävs för att förändra deras liv. Det handlar bland annat om förslag syftande till att skydda ensamkommande barn som söker asyl i EU. Det handlar om tydliga regler för att vårdnadsbeslut efter en skilsmässa eller separation ska gälla i hela unionen och inte bara i ett land. En grupp barn och ungdomar som har det särskilt svårt i är de romska barnen. av romska barn går över huvud taget i skolan. Motsvarande siffra för barn generellt är . ställs särskilda krav på alla länder att presentera tydliga åtgärder och vad man avser att göra för att hjälpa den romska folkgruppen, och då framför allt de romska barnen. Som vanligt är det inte ett dokument eller ett papper som förändrar barns villkor, men EU:s Agenda för barns villkor är ett viktigt steg mot en bättre värld för våra barn. I debatten har också lyfts frågan om den svenska barnfattigdomen, och även där tror jag att vi är helt överens om att åtgärder måste vidtas. Sedan skiljer sig partierna åt när det gäller vilka åtgärder man vill vidta och vilka åtgärder man ser som faktiskt kan minska barnfattigdomen i . Från Alliansens sida ser vi det som det absolut viktigaste att deras föräldrar kommer i arbete, kanske inte i första hand att åtgärda med ytterligare bidrag. Det har också i den här diskussionen lyfts frågan om man ska inkorporera i den svenska lagstiftningen. Det är något som vi har diskuterat noggrant i utskottet. För min del är jag beredd att stödja det i ett läge där man faktiskt kunde se att det förbättrade situationen för de svenska barnen, men det är inte alls säkert att det är på det viset. En konventionstext framtagen är inte helt säkert något som våra domstolar kommer att kunna tolka med lätthet till barnens fördel. Jag tycker, fru talman, att det är en väldigt bra dag då vi debatterar den här EU-agendan, beroende på att alla partier i är helt eniga om utskottets utlåtande. Det är intressant att notera att sju av åtta partier också tycker att frågan är så oerhört viktig att vi väljer att lägga ned tid på att ha en debatt här i kammaren om den. Jag tycker att det är betänkligt att bara sju av åtta partier tycker att frågan är så viktig att vi faktiskt bemödar oss att vara närvarande här i kammaren. Det är, fru talman, talande för det åttonde partiet, , och dess syn på barn. Jag vill yrka bifall till utskottets förslag till utlåtande. 39 (V): Jag vill börja med att hålla med här. Jag hade också önskat att hade stått här i talarstolen och sagt vad de tycker om , barnfattigdomen, barnfrågorna och barns rättigheter, inte minst eftersom de har ställt sig bakom utlåtandet. EU-agendan för barns rättigheter är ett viktigt papper. Förhoppningsvis kommer det inte att vara bara ett papper utan, precis som man säger här, något som ska genomsyra EU:s politik på alla viktiga områden och som man ska följa upp, utvärdera och hålla levande. Det är en förutsättning för att EU-agendan ska få en betydelse. Jag vill tillägga att det inte minst är viktigt när det gäller de krispaket som tvingas på , och med stora nedskärningar som följd att se hur barns rättigheter och liv i de här länderna kommer att påverkas av de åtgärderna, för självklart kommer barnens välfärd och rättigheter att påverkas i de länder som får göra så stora besparingar. När det gäller barnfattigdomen här i publicerade rapport om den ekonomiska familjepolitikens betydelse. Och jag tror inte att man ska racka ned på omfördelande bidrag, för i rapporten sägs att utan en ekonomisk familjepolitik och utan de insatser, bidrag och omfördelningar som vi har hade en fjärdedel av barn, , levt under den fattigdomsnivå som EU räknar på, alltså av medianinkomsten. Vi har över 200 000 barn som lever i fattiga familjer i , och där har vi alla ett ansvar. Här finns det olika syn. tycker att det är oerhört viktigt att bekämpa arbetslösheten, att satsa på utbildning och jobb. Men vi tycker också att barn som råkar leva i en familj där föräldrarna är arbetslösa, sjuka eller tillfälligt inte har ett jobb inte ska behöva leva i fattigdom med de konsekvenser som det får. Det kanske är där den ideologiska skillnaden går mellan oss och de borgerliga partierna. EU-agendan tar upp flera viktiga frågor. En fråga som togs upp här av talaren före mig var de romska flickornas och pojkarnas situation. Det är en oerhört viktig fråga, för de förföljs och diskrimineras i många EU-länder, också i vårt eget land jag skulle tro i alla EU-länder egentligen. De lever i många länder i mycket stor fattigdom, utsatta för grov diskriminering, med dåliga bostadsförhållanden och utan möjlighet till en ordentlig skolgång. Jag tycker att vi också ska ta med oss frågan om hur det ser ut för romerna i , eftersom vi vet att det är en låg utbildningsnivå och hög arbetslöshet bland romerna i och att av de barn i som har det tufft med skolgången är de romska barnen en alldeles för stor andel. Jag vill också lyfta fram hur viktigt det är att vi har varit överens om de synpunkter vi lagt till. För är det viktigt att vi också följer upp frågan om att flickor och pojkar behandlas olika beroende på kön. Det är inte självklart att man alltid tycker att det är lika viktigt med hög utbildning för flickor som för pojkar och att de i lika hög grad ses som blivande familjeförsörjare eller att de ska vara självständiga och oberoende. Därför är det viktigt att titta på hur det ser ut för flickor respektive pojkar, för vad vi vill är att både flickor och pojkar ska kunna ha ett bra liv och lika rättigheter. Det har också varit viktigt för oss att ta upp de ensamkommande flyktingbarnens situation. Vi pekar på att i vissa länder i EU ser det helt bedrövligt ut. På bor ensamkommande flyktingbarn tillsammans med barn med helt annan problematik, till exempel olika funktionsnedsättningar, psykisk sjukdom och annat. Man sätter alltså alla barnen i gemensamma boenden. Vi har också all anledning att titta på hur vi hanterar ensamkommande flyktingbarn i . I samband med det är det viktigt att se på de papperslösa barnens situation. Det finns tusen och åter tusen papperslösa barn som lever mitt ibland oss i . Det ser väldigt olika ut med dessa barns rättigheter till hälso- och sjukvård och skolgång och vad de har för rätt enligt . Det är viktigt att man tittar på papperslösa barns rättigheter, och jag hoppas att utredningens förslag om full rätt till hälso- och sjukvård och tandvård upp till också blir ett beslut i och att det även blir ett beslut om laglig rätt till skolgång. Det är viktigt att lyfter upp att aga också är våld mot barn. Där skiljer sig synsättet i många länder, och har där en viktig roll. Att ska bli lag är något som länge har drivit. Jag är övertygad om att det skulle förbättra barns rättigheter och ställning. Vi bör göra som i där man har gjort till lag och tittat över lagstiftningen för att se hur det står till med barns rättigheter i den. är skriven på ett sådant sätt att man mycket väl kan gå längre. Tycker man att inte går tillräckligt långt har vi full frihet att gå längre. Det finns alltså ingen anledning att inte ta som lag. finns det en majoritet för detta bland partierna i riksdag, så låt oss göra det. Barns rättigheter måste ständigt bevakas och lyftas fram. Alla beslut ska ha barnperspektiv och barnets bästa för ögonen. Det låter självklart, men i verkligheten ser det inte ut så. Därför är det viktigt att EU-agendan blir en konkret handling som utvärderas och följs upp. Kampen för barns skydd och rättigheter måste ständigt pågå och hållas levande. 40 (KD): Vi debatterar alltså EU-agendan för barns rättigheter. Det är med glädje vi konstaterar att barnens situation lyfts fram på det här sättet på EU-nivå. En flerårig dialog mellan medlemsstaterna mynnar ut i konkreta förslag till åtgärder. Glädjande är också att EU-agendan för barns rättigheter överensstämmer med vår egen strategi för att stärka barns rättigheter i vårt land. En viktig del i EU-agendan är att stärka barnens rättsskydd. Det handlar bland annat om att fortbilda personer inom rättsväsendet så att barnen bättre kan delta i rättssystemet och bättre hänsyn tas till deras behov. En mängd åtgärder föreslås, bland annat vill man införa journumret 116 000 för försvunna barn här har barn- och äldreminister redan arbetat fram ett förslag för motverka nätmobbning och bekämpa våld mot barn, barnarbete och barnsexturism. Den svenska strategin som vi antog här i riksdag har som mål att barn och unga ska respekteras och ges möjlighet till utveckling, trygghet, delaktighet och inflytande. Som jag ser det finns i den svenska barnrättspolitiken några delvis nya perspektiv som jag tror kommer att betyda en hel del för barns rättigheter: Barn ska ges förutsättningar att uttrycka sina åsikter i frågor som rör dem. Barn ska få kunskap om sina rättigheter och vad de innebär i praktiken. Föräldrar ska få kunskap om barnets rättigheter och erbjudas stöd i sitt föräldraskap. Detta överensstämmer med den EU-agenda som vi debatterar. Det går också hand i hand med där andemeningen är att barn ska respekteras och att barndomen är värdefull och därför ska värnas. har kommit upp i ett par anföranden, och de flesta vet nog att vi kristdemokrater gärna ser att den blir till svensk lag. är det parti som främst av alla lyfter fram familjens betydelse. Det är i de nära relationerna som tryggheten skapas. Familjen är den viktigaste sammanhållande länken i vårt samhälle även om det från vissa håll görs försök att eliminera familjens betydelse. Därför vill vi politiskt prioritera barns och ungas uppväxtvillkor. Man kan naturligtvis inte gå förbi det faktum att det finns något som kallas barnfattigdom. Det är ett lite märkligt uttryck eftersom det handlar om familjer som lever under fattiga omständigheter. Barnfattigdom finns i vårt land och i hela , och det är kopplat till den ekonomiska krisen. Vi är i stort överens om EU-agendan. Men när det gäller barnfattigdom, som är ett hett ämne , vill vänstersidan gärna lägga all skuld på regeringen, och det blir inte helt sanningsenligt. Barnfattigdom har funnits under såväl borgerliga som socialdemokratiska regeringar stödda av . Den ökning vi ser sker från en nivå som var den lägsta . Går man , när regerade, var barnfattigdomen dubbelt så hög som 2007. Barnfattigdomen är en realitet för många. Den primära orsaken till ekonomisk utsatthet är avsaknad av arbete. Därför är arbetslinjen viktig. Det hjälper dock föga att säga det till den som är utsatt . Vi kristdemokrater kommer inte att svika de personer som lever i utsatthet. Det är själva grunden i vår ideologi. Jag mötte en dam som sa att hon växte upp i ett hem där det saknades pengar. Med dagens mått mätt levde hon i fattigdom. Men hon sade att hon var rik på andra sätt. Det finns andra värden som är viktiga. Gemenskap, en kärleksfull mor och ett fundament av goda värderingar har format många stora män och kvinnor. Det handlar inte bara om pengar. Det handlar om ett gott liv, och då finns det många andra aspekter att ta med. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 41 (MP) replik: Alliansen försöker måla upp en motsatsställning mellan arbetslinje och bidrag. talar sig varm för familjepolitiken och dess betydelse, men släppte en rapport i går som visar att familjepolitiken fått sämre och sämre träffsäkerhet när det gäller att utjämna skillnader, vilket är den grundläggande ansatsen för att över huvud taget ha transfereringssystemet. Man ska kunna vara ledig med sina barn när de är små och få barnbidrag, underhållsstöd med mera.