prot · GY0965 · 2011-03-02 00:00:00 — Denna tanke genomsyrar den europeiska sysselsättningsstrategin och 2020-strategin, liksom kommissionens arbetsprogram. bör vara öppet för att lära av goda exempel i andra länder, men det ska ske genom frivilligt samarbete mellan suveräna stater. När det gäller de initiativ som kommissionen aviserar i sitt arbetsprogram vill vi särskilt trycka på behovet av en översyn av regelverket och tillsynen när det gäller utstationeringsdirektivet och arbetstidsdirektivet. Med EU:s nuvarande regelverk, i synnerhet utstationeringsdirektivet, riskerar man en utveckling där svenska löntagare utkonkurreras av utländsk arbetskraft med betydligt sämre löner och andra villkor. Vi anser att fokus i fråga om utstationeringsdirektivet måste vara att få till stånd regler, en tillämpning och en tillsyn som inte missgynnar inhemska företag och inhemska företags anställda i konkurrens med utstationerade företag och personal. Nuvarande regelverk missbrukas när det gäller löner och andra ersättningar, arbetsmiljölagstiftning och arbetstidslagstiftning. Ingångna kollektivavtal följs inte. När det gäller omarbetningen av arbetstidsdirektivet måste siktet vara inställt på att förhindra att regelverket verkar hämmande dels på tillväxt och sysselsättning, dels på människors möjlighet att genom eget arbete få en bättre livssituation. Vi anser att avsnittet om att driva medborgarnas agenda i det fortsatta arbetet i betydligt större utsträckning än vad som framgår av arbetsprogrammet måste inriktas på att stävja den omfattande illegala invandring till EU som sker och att den yttre gränskontrollen måste skärpas. Det är väl känt att är för ett svenskt utträde ur EU. Kommissionens program är redan antaget och vi har i och med detta anförande avgivit våra synpunkter på detta. Av dessa två anledningar väljer vi sverigedemokrater att avstå från att delta i beslutet om detta utlåtande. Jag önskar dock få fört till protokollet att sista meningen i vår reservation, reservation 3, inte är korrekt. Vi ansluter oss inte i allt väsentligt till utskottsmajoritetens ställningstagande. 170 (V): Här diskuterar vi arbetsprogrammet för . Programmet översattes till svenska och sändes till efter att hade antagit det. Vi påbörjade behandlingen i utrikesutskottet efter att programmet hade trätt i kraft och börjat gälla. Jag skulle vilja säga att sannolikheten för att vårt beslut här i påverkar på något sätt är . Det är nog den bistra sanningen. Detta visar i blixtbelysning hur Europeiska unionen fungerar. Bärarna av demokratin, de nationella parlamenten, är remissinstanser som skickar in sina remisser så sent att de inte spelar någon roll för beslutet. Det är en blixtbelysning av EU:s demokratiska problem. Trots det ska jag yrka bifall till reservation 4. Stora delar av Europeiska unionen befinner sig i en mycket djup social och ekonomisk kris. Krisen, som yttrar sig i snabbt stigande arbetslöshet, stora neddragningar i välfärden och försämrade statsfinanser, har sin orsak inte minst i överspekulation inom bank- och finanssektorn. är det i många EU-länder löntagarna som betalar priset för det som bankerna har ställt till med. En annan del av problemet är att EU:s valuta, euron, fungerar så dåligt som den faktiskt gör. Euron har skapat djupa ekonomiska obalanser i Europeiska unionen. I tider av överhettning kunde man inte kyla ned ekonomin. behöver flera länder stimulera ekonomin. Det är inte möjligt med en gemensam penningpolitik. Euron är en del av EU:s problem, inte en del av lösningen. Insikten om den sociala och ekonomiska krisen och insikten om att euron har misslyckats finns det ingenting av i kommissionens meddelande. Det är förstås föga förvånande att det är på det sättet. Men när man inte inser problemens orsaker kommer det att bli väldigt svårt att göra något åt dem. räddas bankerna med medan kostnaderna för det vältras över på vanligt folk i form av arbetslöshet och neddragen välfärd i flera EU-länder. Vad är unionens svar på den sociala och ekonomiska kris vi ser i Europeiska unionen? Jo, svaret är centralism. Man vill centralisera makten över finanspolitiken i Europeiska unionen, och man driver nu med expressfart igenom en rad förändringar av styrningen av ekonomin som gör att vi flyttar viktiga delar av finanspolitiken, själva verktygen för demokratin, över till Europeiska unionen. Det var det som svenska folket röstade nej till i folkomröstningen om EU:s valutaunion . Jag menar att borde klargöra att vi inte ska omfattas av denna centraliserade finanspolitik. vill gå ännu längre. Man vill ha euroobligationer och viss beskattningsrätt på EU-nivå. och lade fram förslag som bland innebär att man skulle harmonisera pensionsålder, harmonisera vissa skatter, som bolagsskatt, gå in i medlemsstaternas författningar och kräva att de skrevs om för att undvika budgetunderskott och att förbjuda löneuppräkningar av viss typ i medlemsländerna. Detta är en typ av ingrepp i den nationella självbestämmanderätten som inte hade varit möjlig , men används krisen som hävstång för att centralisera makten till Europeiska unionen. På så vis omvandlas EU till en sorts . Den europeiska terminen, som antogs , börjar nu gälla . har precis kommit med sitt dokument över vilken politik man kräver att medlemsländer, även , ska genomföra för att uppfylla denna centralstyrda ekonomiska politik. Där finns krav på hård åtstramningspolitik, att man ska begränsa löneökningarna, att tiden när man kan få arbetslöshetsersättning ska begränsas och avreglering av marknad efter marknad. Det EU predikar är en hårdhänt högerpolitik som svar på krisen. Den kommer inte att kunna lösa problem. Den politik som förespråkar är slutet på tanken om ett socialt , ett folkens där man samarbetar för allas bästa. Men det finns alternativ till den politik som predikar i detta program och på andra håll. De alternativen måste innefatta att även bankerna är med och betalar krisen när de har ställt till det. Det ska inte bara vara skattebetalarna som tar kostnaderna. Det alternativet innebär att vi måste begränsa den skadliga spekulation som är en starkt bidragande orsak till krisen. Det innebär att vi behöver en Tobinskatt, bankavgifter och förbjuda vissa former av skadlig finansspekulation. Alternativet innebär att vi måste ha en social profil när kostnaderna bärs för krisen och inte att de som är sämst rustade att bära dem ska få bära de tyngsta bördorna som vi kan se till exempel på och i andra länder. Det innebär att vi måste investera. Det handlar om gröna investeringar för att få fler i arbete och för att bygga ett modernare och klimatmässigt mer ansvarsfullt samhälle. Men av detta finns mycket lite i kommissionens handlingar. ifrågasätter Europeiska unionen ingångna löneavtal och fackliga avtal i en rad länder. utsända kräver i praktiken att man upphäver ingångna avtal i länder som och för att kunna genomföra tillräckliga åtstramningar. ordförande har skrivit till och påpekat detta direkta och flagranta ingrepp i den fria förhandlingsrätten. Vi menar att detta inte är acceptabelt utan att man bör gå den andra vägen och i stället garantera löntagarnas rättigheter även när de arbetar i andra EU-länder. Man ska ändra i och utstationeringsdirektivet för att EU inte ska bli ett verktyg för social dumpning. Vi är mitt i den ekonomiska och sociala krisen. Den är långtifrån över. Räddningspaketen har redan tilldelats och . säger man från grekiskt och irländskt håll: Vi klarar inte av att betala. Vi vill omförhandla lånen. Vi vet att kommer . Vem kommer efter det? Är det eller ? Vi är mitt i en djup eurokris. I den måste man se till krisens problem. Euron är en del av förklaringen till krisen och inte en del av lösningen. Det är häpnadsväckande att det fortfarande finns politiska partier i som vill att vi ska ansluta oss till valutaunionen. Jag kan inte låta bli att kommentera inlägg som hölls här i talarstolen. De talar om att skydda den svenska arbetsrätten. De har haft otaliga möjligheter i att stödja De rödgrönas förslag om skydd av kollektivavtalen. De har aldrig tagit den chansen. I praktiken har de stött de borgerliga i deras hållningslöshet gentemot EU genom att attackera svensk arbetsrätt. Det är också förvånande att höra att är emot all utvidgning när man i har uttalat sitt stöd bara det handlar om och inte om andra länder. Man kan fundera på varför det går bra med men inte med något annat land. Jag är också förvånad över att framställer sig som motståndare till överstatlighet när man i har agerat för att Frontex ska få ökade befogenheter. Det finns ingen konsekvens och logik i agerande i EU-politiken. I uttalandet från utrikesutskottet oroar man sig över inskränkningarna i pressfriheten i i praktiken, även om man inte skriver det rent ut. Jag tycker att det är bra att man tar upp det. Jag skulle också vilja att man tog upp att man inskränker fackliga rättigheter i och andra medlemsländer, urholkar anställningstryggheten och gör det lättare att avskeda människor. Det är en oroväckande utveckling. Sist men inte minst vill jag ta upp EU:s roll i världen, som är en viktig del av dokumentet. Vi vet alla här att EU:s Nordafrikapolitik är en studie i hyckleri och har varit ett misslyckande. Diktatorn i hölls under armarna av bokstavligen intill de sista timmarna. fick utrikesminister avgå på grund av sina nära och vänskapliga band till tidigare härskare. Med har man fört en allt närmare dialog som framför allt har gått ut på att få exportera allt från vapen till andra saker till från EU-länder. Motprestationen ska vara att ska stoppa att flyktingarna ska komma till EU. har man hemligstämplat protokollet i förhandlingarna om ramavtalet med . I finns det liknande paralleller. Vi har en utrikesminister som inte ens nu förmår att välja sida när det gäller det som händer i . Det är beklagansvärt att det är på det sättet. Vi skulle behöva en självständig röst i utrikespolitiken och inte bara vara ett land som väntar på vad man säger i och . I detta anförande instämde (V). 171 (M): Herr talman och ! debatterar vi kommissionens arbetsprogram . Det är återigen ett spännande program. Det är ett program som också länkar ihop med långtidsplaneringen för 2020 en strategi för smart och hållbar tillväxt för alla. Det är ett program som lanserar 40 olika alternativ för . De flesta är planerade för att förenkla vägen ur den ekonomiska krisen och för att göra EU mer begripligt för den enskilda människan. Kommissionens ordförande lanserade programmet med ett tal i . Tyvärr behandlas programmet ganska sent på grund av att det tog mellan presentationen av programmet på engelska och att vi i fick det på svenska. Detta måste förbättras . Annars blir vårt arbete ohanterligt. Programmet, som är indelat i fem kapitel, är väldigt ambitiöst. Vi i utrikesutskottet vill som övergripande tema lyfta fram värnandet om ett öppet i alla dess aspekter. Yttrande-, medie- och åsiktsfrihet är omdiskuterade när en regeringschef lyckas med att stänga av hela Internet under en politisk kris. Det gäller särskilt en vidare utvidgning av Europeiska unionen och vidarebyggnaden av Östliga partnerskapet. Det omfattar , och plus Kaukasusländerna , och , som utan tvekan har ett Europaperspektiv, men också Medelhavssamarbetet. Genom Lissabonfördraget har de europeiska medborgarna äntligen fått möjligheten att få insyn i EU:s arbete. Rådsmöten har blivit offentliga, och vi har ombudsmän som garanterar öppenhet. Det är även avgörande att subsidiaritetsprincipen, som är en viktig byggsten i Lissabonfördraget, efterlevs av kommissionen. Genom Lissabonfördraget har vi i nu fått i uppgift att pröva om subsidiaritetsprincipen efterföljs och att EU verkligen bara gör det som det har fått i uppgift att göra genom fördragen och att det inte tar över områden som medlemsstaterna själva kan och ska hantera. Det är viktigt att alla beslut i EU fattas på den lägsta möjliga nivån. måste fortsätta arbetet för att komma ur den ekonomiska krisen. Det är en viktig punkt som står kvar från förra årets arbetsprogram. Det är nu tid för fortsatt europeisk handling för att möta finanskrisen och den efterföljande lågkonjunkturen som drabbat många europeiska länder mycket hårt. Prövningen är ännu inte över. Tack och lov har vi i mycket välskötta offentliga finanser med mycket låga underskott. kom statistik som visar att bnp växte jämfört med . En högre tillväxtsiffra har inte uppmätts , då kvartalsmätningarna började. Även helårets bnp-tillväxt på är den högsta . Det är en styrkeposition. När många europeiska länder diskuterar kraftiga nedskärningar kan göra stora satsningar på välfärden. Kommissionen anser att det är avgörande att skapa tillväxt och bättre sysselsättning. Det är endast möjligt om EU lyckas med att använda sin arbetskraftspotential fullt ut. Tyvärr kan man dock inte se att kommissionen tänker på full integration av utrikes födda i detta sammanhang, någonting som vi hoppas ska rättas till . Det är också viktigt att betona att sysselsättningspolitik måste förbli ett nationellt ansvar. Men länderna ska lära av varandra och samordna vissa frågor. Kommissionen antar i nästa kapitel Stockholmsprogrammet för frihet, rättvisa och säkerhet. kommer vi att se en omsättning av den politik som sjösattes under det svenska ordförandeskapet. Äntligen börjar kommissionen fylla orden europeiskt medborgarskap med innehåll. Stockholmsprogrammet, initierat under det svenska ordförandeskapet, som står för ett tryggare och öppnare är en viktig pelare i medborgarnas . Det handlar till stor del om bekämpning av gränsöverskridande brottslighet och om den gemensamma asyl- och migrationspolitiken. Med Lissabonfördraget har det även blivit nödvändigt att EU biträder om skydd för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna. Detta ska ge den enskilde bättre skydd och rättssäkerhet. Våra parlamentariker i har satt som mål att ro denna uppgift i hamn under innevarande år. Viseringslättnaderna står återigen i centrum. De ska äntligen omsätta den fria rörligheten en grundpelare i . Mycket har blivit bättre sedan , och fick viseringsförenklingar , men mycket kan fortfarande göras om man tänker på länderna i det östra partnerskapet. De behöver se att deras anpassning till EU-standarder gör skillnad. För att genomdriva allt detta och för att bli en viktig partner i världen behöver EU en sammanhållen utrikespolitik. Hela organisationen kommer att förnyas, och den har redan starkt förändrats. Diskussionen om implementering av EEAS, , den nya utrikestjänsten som är i gång , har förberetts av den höga representanten som är kommissionens vice ordförande. EU:s grannskapspolitik och de östra partnerskapen ska vidareutvecklas och ska inte där är utrikesutskottet helt bestämt bli en ersättning för de länder som berörs. Syftet är att länderna ska söka medlemskap i . Som alltid betonar utrikesutskottet att EU:s dörrar ska hållas öppna. Alla stater som uppfyller Köpenhamnskriterierna ska kunna bli medlemmar och bli delaktiga i det fredliga samarbetet och i den integration som kännetecknar Europeiska unionen. Det är viktigt att inse att kandidatländerna själva kan påverka hastigheten och att de har möjlighet att få hjälp av kommissionen, rådet och . Just nu står vi vid ett vägskäl. Länderna på väntar på vårt ställningstagande. vill bli EU-medlem . ska kommissionens framstegsrapport komma. Vi måste se till att uppfylla förväntningarna om det är möjligt och om länderna har kommit tillräckligt långt. Om blir försenat kommer de andra länderna i regionen att försenas ännu mer enligt bedömningarna minst dubbelt så . Då går mycket av EU:s soft power förlorat. Kan vi riskera detta? Eller har inte vi, EU:s mest utvidgningsvänliga land, också det största ansvaret? Sedan kommissionens arbetsprogram trädde i kraft har mycket hänt i världspolitiken som kräver att EU blir mer aktivt. Det gäller inte minst händelserna i och den arabiska världen, där vi ser en rasande snabb demokratisk utveckling som gör att EU måste agera och använda alla tillgängliga instrument för att stärka de demokratiska krafterna. Redan nu ser vi flyktingvågor in i EU som ytterligare visar på nödvändigheten av en sammanhållen rätts- och utrikespolitik. Hela kommissionens arbetsprogram syftar till en översyn av EU:s budget. Man vill se konkreta resultat, mervärde, transparens och valuta för pengarna för den enskilde medborgaren. Kommissionens program andas framtidstro. Vi får hoppas att det kan genomföras som tänkt. Därmed yrkar jag att utlåtandet läggs till handlingarna och reservationerna avslås. 172 (FP): Vi har att diskutera arbetsprogram . Det är en sorts verksamhetsplan, egentligen. Jag menar inte att det låter mer upplyftande för den sakens skull. Som har påpekats här tidigare fick vi inte heller dokumentet på svenska . Jag tror att det är ännu mer väsentligt att dokumentet arbetades fram , att grönsakshandlare i satte eld på sig själv. Det var bokstavligen den tändande gnistan till den revolt som sedan följde i och därefter i och en rad andra länder i och . Det är klart att det innebär att fokus kommer att förflyttas en del också i arbete. Det innebär också att återhämtningen i ekonomierna i kan försenas en del. De två viktigaste utmaningarna för kommissionen och för hela Europiska unionen, förstås, är att dels stärka återhämtningen av ekonomin i , dels hantera förändringarna i vårt södra närområde. Finanskrisen har följts upp av statsfinansiella kriser. Det började i med en bolånekris och annat. Sedan har vi sett statsfinansiella kriser i flera medlemsstater, inte minst i , och andra stater. Det har sin grund i euron, säger . Jag skulle vilja säga att det i huvudsak har sin grund i vad man har gjort och inte gjort i . Man har inte alla gånger skött sina ekonomier i medlemsstaterna. kan förstås göra en del för att förbättra situationen i Europeiska unionen som helhet. Den kan förbättra ekonomin som helhet och den inre marknadens funktionssätt. Den kan underlätta tekniksprång och mycket annat. Men det avgörande arbetet för att få ordning på ekonomierna kommer helt klart att behöva göras i medlemsstaterna framöver. För att den inre marknaden ska fungera bättre är det viktigt att främja handel, investeringar och en mer flexibel arbetsmarknad. Det är viktigt för som ett handelsberoende land och ett mindre land aningen ute i periferin i alla fall geografiskt i Europeiska unionen att sådant som e-handel underlättas. På så sätt kan fler människor ta del av den tekniska utvecklingen eftersom vi ligger i framkant där. Där finns den digitala agendan, som det heter, som Europeiska unionen och arbetar med. Det är någonting som vi bör påskynda och utveckla. Den andra stora utmaningen gäller förstås det som händer i . Det är det som är absolut viktigast just , inte bara för Europeiska unionen också givetvis också för vårt grannskap. Det är fantastiskt att befolkningarna i många , även i , har protesterat mot sina regimer. Vi har sett hur 90 miljoner människor har befriats bara en månads tid i och från de regimer som har förslavat dem . EU har inte agerat tillräckligt starkt. Jag instämmer helt och fullt med tidigare talare som har betonat detta; EU har inte agerat tillräckligt starkt till stöd för kraven på demokrati. Men detta ska man inte ta till intäkt för att det nödvändigtvis bara är Europeiska unionens fel. EU består av 27 medlemsstater, och det finns ett antal medlemsstater som har motarbetat detta mycket kraftigt. Utrikespolitiken är inte ett område inom Europeiska unionen där man fattar majoritetsbeslut. Det är enhällighet som gäller i rådet i de centrala frågorna. Europeiska unionen är aldrig starkare än dess mest ihärdiga bromskloss. Vi i , och säkerligen många andra, menar att måste upparbeta nya relationer med nya makthavare i de länder där regimen har fallit och där regimens ledare har försvunnit eller pressats bort från makten men där militären fortfarande håller kontrollen. Vi måste bygga nya relationer, och inte bara relationer med makthavare och regimer utan också relationer med det civila samhället och med en rad olika krafter i samhället. Vi måste givetvis också tydligare betona demokrati och mänskliga rättigheter. Kommissionen, där den svenska kommissionären liberalen spelar en mycket viktig roll, måste nu kunna bygga upp en kapacitet för att hantera eventuella flyktingströmmar som kommer in till Europiska unionen till följd av oron i närområdet. Detta är viktigt, herr talman. Jag noterar att i sin reservation och även i anförandet kräver hårdare tag mot illegal invandring. Jag tror att det i detta sammanhang är viktigt att betona att om sätter in stridsflyg mot sitt eget folk och människor flyr har i alla fall jag svårt att betrakta dessa människor som illegala om de kommer till EU. Om situationen fullständigt urartar och det blir massflykt måste EU kunna hantera detta. I nära anslutning till migrationsfrågorna, herr talman, ligger också andra frågor som rör minoritetsskydd, medborgerliga rättigheter, mediefrihet och annat, precis som nämnde i sitt anförande tidigare. I utskottets betänkande betonar vi att kommissionen bör enligt utskottet fästa särskild uppmärksamhet på utvecklingen av yttrandefrihet och mediefrihet i EU:s medlemsländer liksom i dialogen med kandidat- och ansökarländerna. är ordförandeland i EU, och ordförandeskapet inleddes med att regeringen öppnade ett ärende mot en radiostation som spelade fel musik vid fel tillfälle. Det är klart att ett sådant agerande från en regering inte är acceptabelt. Yttrandefrihet och mediefrihet liksom övriga mänskliga rättigheter är något vi kontinuerligt måste arbeta för att uppnå och behålla. bör få en starkare ställning att kritisera och kräva förändringar när medlemsstater inte följer grundläggande mänskliga fri- och rättigheter. Med de orden yrkar jag på att detta utlåtande läggs till handlingarna och att reservationerna avslås. I detta anförande instämde (FP). 173 (V) replik: Det finns förstås några saker i inlägg jag inte instämmer i. Han ursäktar den svenska utrikesministerns brist på ståndpunkt i Libyenfrågan med att vi är medlem i EU och att det förhindrar oss från att ha en åsikt. Det finns dock många inom EU som inte alls har känt sig förhindrade. Man kan lyssna på utrikesminister , som i väldigt kraftfulla ordalag tidigt fördömde och sade att denne borde avgå. Det var ungefär som uttalade sina numera beryktade ord om att han inte ville välja sida och att han framför allt var bekymrad över stabiliteten. Det sätter Bildt i en klubb tillsammans med och , som inte vill ta ställning till , snarare än med andra ledare på europeisk nivå. Jag skulle vilja höra åsikt: Är inte detta lite pinsamt för regeringen? Är det inte så att utrikesministern den här gången faktiskt har trampat rejält fel och att det är dags att medge det? Den andra frågan jag skulle vilja ta upp gäller EU:s valutaunion. bestrider att EU:s valutaunion på något sätt skulle ha bidragit till krisen och pekar i stället på budgetunderskott. Menar på allvar att det för länder som och , som är djupt neddragna i krisen, skulle bero på en hög statsskuld att krisen har kommit? De har ju haft väldigt statsskulder och till och med budgetöverskott . Kan man på något sätt rimligt sätt hävda att det är deras statsfinanser som har orsakat krisen? Är det i förlängningen rimligt att och har samma ränta och växelkurs? Påstår att det är optimalt för den ekonomiska utvecklingen att ett land som är i fritt fall med stora underskott och negativ tillväxt har samma växelkurs och ränta som ett land med en exportindustri som går som en otrolig motor? Det är vad jag undrar. 174 (FP) replik: Jag fick två frågor av . Jag kan börja med den . När det gäller frågan om euron är det en debatt vi nu har haft ganska länge i . Vi hade en folkomröstning om anslutning till euron 2003. Min uppfattning och den tror jag att de flesta ekonomer delar är att man gör det lite för enkelt för sig om man säger att alla problem i beror på euron.