prot · GZ0930 · 2011-11-11 00:00:00 — Det är självklart att fri rörlighet för exempelvis husdjur inte kan vara viktigare än att minska spridningen av en för människor allvarlig, ibland till och med dödlig, smitta. Att regeringen har tillsatt en utredning för att bedöma riskerna är naturligtvis inte fel, men det utesluter inte att man verkar för att begränsa spridningen inom landet. Att intresset för att gå emot EU:s påbud är obefintligt kommer emellertid inte som någon överraskning. Såväl denna som föregående regeringar har uppvisat en sällan skådad eftergivenhet när det gäller EU:s krav på i princip alla områden. Om jag eller hade fått bestämma hade vi inte heller lidit under EU-byråkraternas överstatliga klåfingrighet. När den tidigare regeringen nu har försatt oss i denna sits återstår enligt mig bara att uppvisa lite ryggrad mot EU. Eftersom EU:s påbud gäller i i och med att vi har ertappats med dvärgbandmask kvarstår alltså mina frågor: Ämnar ministern tyst efterkomma EU:s påbud att inte får ha obligatorisk avmaskning eftersom smittan de facto påträffats i ? Om inte, vad kommer ministern att göra åt denna ohållbara situation? 10 Landsbygdsminister (C): Tack för interpellationen. Det är mycket ovanligt att hundar bär på rävens dvärgbandmask. Det är, såvitt känt, endast genom att äta en smittad sork som hundar kan smittas. De flesta sällskapshundar äter sannolikt inte sorkar. Även i de länder där dvärgbandmasken är tämligen vanlig är det bara en bråkdel av sorkarna som bär på ifrågavarande smitta. Låt oss också komma ihåg att även om inhemska hundar kan smittas, eftersom vi numera har parasiten i vårt land, är risken för att en hund smittas i extremt liten eftersom det antagligen är mycket få sorkar som bär på smittan. Parasiten kan spridas i av rävar och hundar. Mot den bakgrunden kan man alltså ifrågasätta nyttan med att kräva avmaskning av alla hundar som kommer in från andra länder. Jag anser alltså att det är svårt att motivera ett fortsatt generellt avmaskningskrav. Däremot är det klokt att avmaska hundar som vistats i områden där parasiten är vanlig och om man misstänker att de har ätit en sork. Det är vad rekommenderar. Jag vill poängtera och det har jag skrivit i mitt interpellationssvar att vi har ett övervakningsprogram för att konstatera hur utbredd smittan är och om den fortsätter att breda ut sig eller inte. Vad gäller då för införsel ? rekommenderar alltså hundägare att fortsatt avmaska sina hundar före införsel om de vistats i ett område där parasiten är vanlig, men också om man misstänker att hunden har kommit åt att äta till exempel en sork. Verket arbetar med att ta fram en kommunikationsstrategi i den här frågan. Det tycker jag är synnerligen viktigt eftersom vi vet att inte alla har följt rådande lagstiftning, det vill säga avmaskat sin hund före införsel i vårt land. 11 (SD): Ministern nämner att det är genom att hunden äter sorkar som smittan sprids, men det är också genom avföring, vilket ministern själv påtalar i sitt svar. Det finns flera sätt som det kan spridas på. Det må så vara att risken för smittspridning är liten i . Det beror ju på att det har konstaterats att smittan finns i . Det är därför inte konstigt att spridningen och risken är liten. Bara för att risken är liten innebär det inte att man ska ta bort de metoder man kan använda för att minska spridningen. Man måste väga för- och nackdelar. Vad är nackdelen med att fortsätta med avmaskning? Du sade att en svensk myndighet fortfarande uppmanar folk att avmaska djur som förs in i när de har befunnit sig i ett område med den här parasiten. Varför inte ha kvar det generella kravet på avmaskning när de kommer till ? Vad är nackdelen med det? Är den nackdelen så stor, menar ministern, att det inte är värt det för att minska smittspridningen? Anta att någon kommer in med ett djur till och då väljer att inte avmaska det eftersom det inte är obligatoriskt längre. Denna person tar detta djur till ett område i där smittan inte finns. Då är risken uppenbar att smittan även får fäste där och börjar sprida sig i detta område. Det kan man säga i fråga om alla områden i . Det innebär att om man inte har detta generella avmaskningsobligatorium kommer smittan att sprida sig snabbare. Det är logiskt. Enligt min mening har jag fortfarande inte fått svar på varför ministern menar att detta är oproportionerligt eller onödigt . Det enda resultatet av att man har kvar obligatorisk avmaskning är att man minskar hastigheten på spridningen och kanske också minskar spridningsområdet. Jag ser ingen nackdel med det. Poängen med avmaskning var att hindra att smittan kommer in i landet men också att minska smittspridningen. Att alla inte följer lagstiftningen kan inte heller vara ett argument för att inte ha en lagstiftning. Detsamma kan man säga om alla brott i , även mord och misshandel. Det är inte alla som följer lagstiftningen, men lagstiftning krävs ändå. På samma sätt menar jag att det är logiskt att ha kvar detta obligatorium om avmaskning eftersom det handlar om att skydda vår svenska natur. Jag vet att EU har ett intresse av att lägga sig i allt möjligt som har med att göra, inte minst när det gäller naturen. Jag kan ta några exempel. EU ändrade reglerna för det så kallade gårdsstödet som tvingar bönder att välja mellan att gå miste om sina bidrag eller skövla de hagmarker som vi har vårdat här i i generationer. Ett annat exempel är att anser att miljösmarta kostråd från om att äta närodlad mat innebär ett handelshinder inom unionen. Därför skrotades detta projekt. EU vill även anpassa den svenska momslagstiftningen, vilket innebär att Sveriges idrottsföreningar får extra kostnader. Detta är bara några exempel på när EU lägger sig i svenska interna angelägenheter. gör man det igen i fråga om denna avmaskning genom att man vill förbjuda att den görs obligatorisk. Då är min fråga: Vad är det som är så problematiskt med att ha kvar den? Varför är det så problematiskt att gå emot EU:s påbud? 12 Landsbygdsminister (C): Låt oss konstatera att det krav som gäller har funnits . Trots det har vi nu denna parasit i landet. Trots att vi har haft ett obligatorium och trots att vi har haft lagstiftning och regler på detta område har vi parasiten i landet. Varför ska vi då avstå från en fortsättning på detta? Det är frågeställningen från interpellanten, om jag har uppfattat den rätt. Jo, alla obligatorier och alla regler kräver en hundraprocentig efterlevnad för att de ska vara verkningsfulla. Det i sin tur kräver att vi har någon typ av övervakning och kontroll av om alla har utfört den åtgärd som är reglerad i lag. Uppenbarligen är så inte fallet eftersom vi nu har parasiten i landet. Vi måste alltså bygga upp en kontrollapparat, en övervakningsapparat, som kan bevisa för oss att har fullföljt det åtagande som är reglerat i lag, annars är det inte verkningsfullt, vilket är bevisat. Därtill kommer vad man gör med de personer som inte har utfört det som gäller enligt lag . Det måste till något straff, något tvång eller någonting annat. Vad gör man med dessa djur? Omhändertar man dem, avlivar man dem, eller vad gör man? Detta regelsystem finns , men det har alltså inte hjälpt. Det är svaret på frågan. Vi har numera parasiten i landet. , låt oss nu inte överdriva denna situation. Jag tycker att det har förekommit en del överdrifter i den rapportering som sker och har skett. , som är den myndighet som ansvarar för att skydda befolkningen från livsmedelsburna smittor, anser att risken är mycket liten att bär är kontaminerade med parasitägg. Det är svårt att vetenskapligt visa hur människor får i sig dessa ägg eftersom det kan gå från smittotillfället till att en människa blir sjuk. De studier som finns tyder på att till exempel bärplockning sannolikt inte utgör någon hög risk. Det kan i sin tur bero på att rävar som finns i ett område där parasiten finns företrädesvis lägger sin avföring på stigar, stenar och liknande där bär inte växer och än mindre plockas. 13 (SD): Jag tackar för svaren i debatten. Jag kan konstatera att vi över huvud taget inte är överens när det gäller de åtgärder som föreslås om bland annat avmaskning. Jag hör gång på gång argumentet från ministern om att detta obligatorium inte har visat sig vara hundraprocentigt och att vi därför kan skippa det. Men, som sagt, det finns hur många lagar som helst i detta land som det bryts mot, men det har inte föranlett någon att ta bort dem. Det argumentet tycker jag därför inte är hållbart. Trots lagstiftning har vi denna smitta. Ja, det har vi. Jag ska ställa en konkret fråga. Det kommer en person med ett djur till detta land som har denna smitta. Han tar in detta djur i landet utan att avmaska det på grund av att det inte är obligatoriskt. När det väl är gjort på grund av avsaknad av obligatoriet är frågan: Ökar det smittan i nu när vi har ytterligare ett djur som har kommit in i landet på grund av detta? Det är en uppenbar fråga eftersom svaret är ja på den frågan. På grund av att han tog in djuret i landet utan att avmaska det, eftersom det inte var obligatoriskt, ökar smittan i . Då kan man konstatera att det har varit negativt för att ta bort obligatoriet att avmaska. Det är den logiska och raka slutsatsen. Varför har man då inte kvar det? Det behöver inte vara hundraprocentigt. Det är helt uppenbart att för varje enskilt djur med denna smitta som kommer in i landet så ökar smittan. har vi den i landet, och det är mycket olyckligt. Vi måste verka för att den inte ska sprida sig lika snabbt och helst inte alls. Men jag kan konstatera att vi inte delar denna syn. Jag får ändå tacka för debatten. Det har varit upplysande att höra regeringens uppfattning i frågan, även om jag tyvärr inte delar den. 14 Landsbygdsminister (C): Jag tackar för interpellationen. Det är en viktig frågeställning som vi har debatterat. Jag hoppas att vi kan vara överens om att vi alla vill skydda oss och våra nära och kära på bästa möjliga sätt. Det görs i många fall utifrån rekommendationer som ges från våra myndigheter. I detta fall har myndigheter rekommenderat oss att även i fortsättningen använda oss av avmaskningsmedel om vi ser att det finns en risk för att hunden i fråga har ätit till exempel en sork eller rent av varit med på en utlandsvistelse. Jag tror att det är minst lika bra som att ha lagar och regler i denna typ av frågeställningar, detta apropå att införande av lagar och regler kräver övervakning och kontroll. Vi kan med lätthet konstatera att den lagstiftning som vi har haft på detta område så här långt inte har hjälpt oss. Vi har fått in parasiten i landet. Låt oss i stället hjälpas åt att se till att den inte breder ut sig i större områden. Jag tror att det sker bäst genom att vi hjälps åt och råder människor att följa de råd som myndigheter ger i sammanhanget och som bygger på frivillighet. Det brukar bli bäst på det sättet. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2011/12:80 om barns ohälsa 15 Socialminister (KD): har frågat mig vad jag avser att göra för att åtgärda de systematiska skillnaderna när det gäller barns hälsa och ohälsa. Barn och unga är ett prioriterat område för regeringen, och det planeras för en rad insatser på området. godkände bland annat en strategi för att stärka barnets rättigheter i (prop. 2009/10:232). Utifrån strategin har regeringen tagit ett antal initiativ. Ett av dessa är en överenskommelse mellan regeringen och Kommuner och Landsting om att stärka barnets rättigheter i verksamheter i kommuner och landsting genom fortbildning och andra stödinsatser. Ett av de områden som ingår i arbetet är hälso- och sjukvården. Ett av mina ansvarsområden är folkhälsoområdet, och här är också barn och unga prioriterade. Levnadsmönster och vanor som grundläggs i tidig ålder följer ofta med och påverkar resten av livet. Det är därför angeläget att hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser sätts in . De verksamheter som byggts upp inom mödravården, barnhälsovården och de medicinska delarna av elevhälsan är viktiga i arbetet med att främja hälsa och förebygga sjukdom bland barn och unga. har fått i uppdrag att ta fram riktlinjer eller annan form av vägledning för dessa verksamheter. En viktig del i folkhälsoarbetet handlar om att skapa möjlighet för föräldrar att få det stöd de behöver och efterfrågar i sitt föräldraskap. presenterade regeringen en nationell strategi för föräldrastöd. Strategin syftar till att skapa samma möjligheter för föräldrar att få det stöd de behöver för att ge god omsorg till sina barn. Totalt har fördelats för att utveckla föräldrastödet i enlighet med strategins mål och delmål. Barns hälsa i är generellt sett god. Vi har låg spädbarnsdödlighet, hög andel ammande spädbarn, hög andel vaccinerade barn och låg andel barnolycksfall. Barn i årskurs 5 känner sig lika friska som eller friskare än barn gjorde . Den psykiska ohälsan har däremot ökat hos barn och unga. Regeringen har därför vidtagit flera åtgärder för att förebygga och motverka psykisk ohälsa bland barn och unga. har regeringen avsatt ca för åtgärder som ska åstadkomma förbättringar för personer med psykisk sjukdom och psykisk funktionsnedsättning. Flera satsningar har varit direkt riktade till barn och unga. Regeringen och Kommuner och Landsting har enats om en långsiktig satsning på en förstärkt vårdgaranti inom den specialiserade barn- och ungdomspsykiatrin. Satsningen kommer att fortsätta 2012, och syftet är att öka tillgängligheten ytterligare. En annan insats handlar om att samordna gemensamma resurser mellan landsting och kommuner så att barn och ungdomar med psykisk ohälsa enkelt och snabbt får tillgång till rätt insatser på rätt nivå. Verksamheter som är berörda är exempelvis barnhälsovården, ungdomsmottagningar, primärvården, elevhälsan och . En stor grupp inom barn- och ungdomspsykiatrin är unga med självskadeproblematik, och det gäller framför allt flickor. Regeringen och Kommuner och Landsting har enats om att ta fram ett handlingsprogram för att utveckla kunskapen om och vården av unga med självskadebeteende. Regeringen avser att fortsätta de särskilda insatserna inom psykiatri och psykisk ohälsa. De flesta verksamheter som rör barn finns i kommunerna och landstingen. Det är också där beslut fattas som har direkt inverkan på barns vardag och deras livssituation. Kommun- och landstingssektorn spelar en stor roll för att minska skillnaderna när det gäller barns hälsa och ohälsa. Viktiga delar av den generella välfärden utgörs av sjukvård för barn och ungdomar och av subventionerad och högkvalitativ barnomsorg och skola. Regeringen har tillfört , varav är en permanent nivåhöjning, till kommuner och landsting för stöd till deras verksamheter. Regeringen har gett i uppdrag att genomföra insatser för en förstärkt elevhälsa under förutsättning att beslutar om budgetpropositionen . Regeringens avsikt är att bland annat ska fördela statsbidrag till personalförstärkningar inom elevhälsan, fortbildning samt information om näringsriktig skolmat. Regeringen har uppmärksammat behovet av att barn och unga måste ha tillgång till saklig kunskap och information om hälsa. satsade regeringen på utvecklandet av en ungdomsmottagning på internet riktad till ungdomar. Den virtuella ungdomsmottagning som lanserades 2008 har gett goda förutsättningar för att sprida information och rådgivning rörande sexuell och reproduktiv hälsa samt relationer och psykisk hälsa till alla ungdomar oavsett bostadsort. Inom hälso- och sjukvården är det av central betydelse att vården är utformad så att den så långt som möjligt är likvärdig och lika tillgänglig för alla. Regeringen har tagit flera initiativ för att motverka ojämlikhet inom vård och omsorg, bland annat genom satsningar för en mer jämlik vård, patientsäkerhetsarbetet och arbetet för att stärka patientens ställning. Jag vill avsluta med att nämna den utredning som regeringen tillsatte som har i uppdrag att ge förslag på hur patientens ställning inom och inflytande över hälso- och sjukvården kan stärkas och lämna förslag till en ny patientlagstiftning. En utgångspunkt för utredarens arbete är att förbättra förutsättningarna för en god och jämlik vård. Utredaren ska bland annat kartlägga barnets ställning som patient inom hälso- och sjukvården. Jag kommer att följa utredningens arbete med stort intresse. 16 (S): Tack, socialministern, för svaret! Jag får gratulera till att ha klarat detta långa svar på exakt . Det var imponerande. Jag har frågat om de systematiska skillnaderna när det gäller barns hälsa. Socialministern undviker lite denna fråga, trots sitt långa svar. Vi vet ju att det finns en tydlig koppling mellan socioekonomisk bakgrund, alltså klassbakgrund, kön och etnicitet när det gäller hälsa och ohälsa. Det gäller vuxna, men det gäller också barn. Jag vill ha svar på frågan hur regeringen tänker angripa just dessa systematiska skillnader, som i mina ögon är mycket allvarligare. Fysisk aktivitet är viktigt för alla, men för barn och unga är det kanske allra viktigast. Ministern betonar själv i svaret vikten av att grundlägga goda vanor . Positiv inställning till och positiv erfarenhet av rörelseglädje, av idrott, av att vara fysiskt aktiv, är oerhört viktigt för barn och ungdomar av flera skäl. När det gäller just fysisk aktivitet som inte är den enda frågan när det gäller hälsa men en viktig förutsättning för god hälsa vet vi att klasskillnaderna tycks ha ökat. De som är fysiskt aktiva är ännu mer fysiskt aktiva, idrottar allt intensivare, medan den grupp som är fysiskt inaktiv tycks bli ännu mer inaktiv. Här vill jag polemisera lite mot ministern: är inte en informationsfråga. Det är inte så att föräldrarna till inaktiva barn inte vet att det är bra att röra på sig. Problemet är att åstadkomma att det faktiskt sker. finns det goda exempel på hur detta har åstadkommits. Ett sådant som ministern säkert känner till är , som började , där skolan tillsammans med de lokala idrottsföreningarna gjorde det obligatoriskt med fysisk aktivitet . Från början var det bara årskurs 1 och 2; är det för alla barn i hela skolan, från årskurs 1 till och med årskurs 5, fysisk aktivitet . Detta projekt har haft goda resultat. Det har följts upp av forskningen, och resultaten är så slående jämfört med kontrollgruppen att hade detta varit en medicinsk prövning av ett nytt läkemedel hade man inte fått fortsätta prövningen, för då hade det varit oetiskt att inte ge medicinen även till kontrollgruppen. Mot bakgrund av det vill jag fråga socialministern: När vi har så goda resultat från ändå väldigt begränsade insatser, nämligen daglig fysisk aktivitet av varierande sort i skolan för alla barn, varför tar inte regeringen några initiativ för att detta ska kunna bli verklighet för alla barn? Borde inte frågan om folkhälsa och fysisk aktivitet egentligen vara lika viktig utifrån etiska synpunkter som om man hade prövat ett nytt läkemedel som hade väldigt goda effekter? 17 Socialminister (KD): Det här tycker jag är ett av de mest spännande områdena delvis naturligtvis till följd av att vi har betydande utmaningar men också för att vi vet att det förebyggande arbetet i olika former spelar en fantastiskt stor roll, framför allt för den enskilda personens väl och ve fortsättningsvis men också för hur vi med våra skattemedel bäst ska kunna möta de utmaningar vi har framför oss. Det spelar en jättestor roll hur väl vi lyckas med det förebyggande. Jag håller med om att det finns orimliga skillnader som handlar om kön, sexuell läggning, etnisk bakgrund, ålder och annat som är alldeles oacceptabelt. Säkert är det så att väldigt mycket handlar om omedveten diskriminering men som likafullt inträffar och är ett väldigt stort problem. Vi arbetar på många olika sätt för att försöka utjämna de skillnader som finns. Genom att vi mäter alltmer kommer också omotiverade skillnader , och vi kan ta itu med dem. Så länge man inte vet har man heller inga besvärande fakta som man behöver ta sig an. Mätandet är väldigt viktigt. Öppna jämförelser och satsningen på kvalitetsregister är otroligt viktigt. Också bemötandefrågor måste uppvärderas inom vård- och omsorgssektorn. När det gäller elevhälsan är jag väldigt glad över det som regeringen har kunnat enas om och föreslå . Det handlar om att höja elevhälsans status och att ge extra resurser till skolorna att bygga upp det som jag tror på många håll runt om i landet fungerade betydligt bättre när vi gick i skolan än . Det handlar om att finns psykologer, kuratorer och sköterskor på skolorna i större utsträckning än vad det gör . Det är viktigt. Vi är också överens om att matvanor, motion, användande av tobaksprodukter eller alkohol spelar en stor roll för alla människor och inte minst för barn och ungdomar. Här finns väldigt många goda exempel. lyfte fram ett. Jag kan nämna att vi var i på en skola. är en kommun som har sämre resultat när det gäller barns och ungas hälsa än andra omkringliggande kommuner. Denna skola fanns i ett område som hade sämre resultat än andra skolor i . Här hade man jobbat väldigt medvetet med rörelser för barnen och utvecklat kostsidan väldigt mycket. Det var väldigt bra skolmat. Den var inte bara god och attraktiv för barnen utan också väldigt nyttig. Man hade mycket rörelser i skolan och mycket diskussion om hur vi håller oss friska och pigga. Där har man åstadkommit fantastiska resultat. Vi måste fundera på: Hur tar vi det lämpligast vidare och ser till att det inte blir isolerade öar i Skolsverige utan att det kan göras i alla skolor i alla kommuner i hela ? Jag vill också understryka föräldrarnas roll i sammanhanget. När det gäller att grundlägga sunda vanor hos barn och unga vet vi att om man har föräldrar som förstår detta och praktiserar det är det betydligt lättare att barnen själva tar till sig det i förhållande till om föräldrarna inte gör det. Där har vi en otroligt betydelsefull uppgift att fylla. 18 (S): betonar att mätandet är viktigt. Det är klart att kvalitetsregister och öppna jämförelser i vården är viktigt. Men det löser inte frågan om att grundlägga goda vanor. Där kommer vården väldigt begränsat in, även om det kan finnas en roll i detta. Jag vill ta fasta på mätandet. Jag vill referera till två av de forskningsstudier som har gjorts i . Ett gäller benmassan. Det har varit känt att elitidrottande leder till en kraftigt ökad benmassa, bentäthet och starkare skelett. Det man däremot inte har vetat är om man kan påverka det med mycket enklare och mindre fysisk aktivitet. Man följde barn i årskurs 1 och 2 i Ängslättskolan i . Man jämförde dem som hade fysisk aktivitet i skolan och dem som hade den vanliga skolundervisningen, som jag tror var . är det en väsentlig skillnad i benmassan och bentätheten hos de flickor man jämförde. Kvinnor har en större risk för benskörhet högre upp i åldrarna. Det är fantastiskt bra resultat med ganska enkla medel. Fysisk aktivitet har varit promenader, lekar i omgivande natur och idrott ihop med idrottsföreningen. Det har varit en stor variation av fysisk aktivitet för att ta vara på rörelseglädjen. Man har fått fram ett fantastiskt bra resultat med små medel. Man kan inte bara sitta och fundera. Projektet har pågått . Man måste dra några slutsatser av detta. För en socialminister är det fantastiska resultat om vi kunde uppnå det för alla med en sådan ökad benmassa. En annan fråga som man har forskat på i projektet är motorik. Jag läser ur sammanfattningen av hennes undersökning. Det börjar så här: En flicka ramlar baklänges i skolan så illa att hon bryter handleden. Mobbade barn tappar ofta balansen och faller och skadar sig efter att de blivit mobbade. Hade dessa olycksfall kunnat undvikas om barnen haft bättre motorik? Hade mobbade och överviktiga elever deltagit mer aktivt på idrottslektionerna om de känt sig säkrare i sina kroppsrörelser? Hon har undersökt frågan med kopplingen till säkerheten i motoriken och att vilja delta i kamraternas rörelselekar och i idrottsundervisningen. Man gjorde en forskningsundersökning också på detta i Bunkeflo.