prot · GY0992 · 2011-04-27 00:00:00 — Egentligen tycker inte jag att man behöver säga mycket mer än så för att förstå att den typ av burliv minkarna är förpassade till inte passar dem särskilt bra. Jag tänker dock inte fördjupa mig mer i detta då jag tycker att föregående talare, , gjorde det på ett alldeles utmärkt sätt. Jag besökte den nya typen av mjölkgård. Det är en enorm byggnad med lösdrift för korna. De kan välja om de vill vara ute eller inne, om de vill vila, om de vill lite med sina kokompisar, om de vill gå och klia sig på ryggen, om de är hungriga och vill käka eller om det är dags för mjölkning. Detta är en utveckling vi kanske inte riktigt såg tidigare när vi hade trånga ladugårdar med uppbundna djur. Då såg vi det som en självklarhet. Jag tycker dock att det är ett bra exempel på att det är möjligt att göra förbättringar för djuren, och jag tycker att det är vår skyldighet. Människan håller djur av olika skäl, men vi vill inte gärna se hur olika vi behandlar de olika djurarterna. Det beror naturligtvis på att vi håller dem för olika ändamål och verkar tycka att det berättigar olika behandling. Hunden får bli en familjemedlem, och vet vi att många lägger stora summor på sin hunds mat och sjukvård därför att man tycker att hunden är värd det bästa. Det vore bra om också andra djur som människan håller i andra syften än sällskap kunde ses som de individer de är. Djur för matproduktion och pälsproduktion är där ett exempel. Minkarna är det som vi har pratat om och som jag främst vill framhålla. är det deras tur att få leva som djurskyddslagens § 4 säger, nämligen att kunna bete sig naturligt. Jag yrkar bifall till reservation 4. I detta anförande instämde och (båda S). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §.) Föredrogs försvarsutskottets betänkande 2010/11:FöU4 Försvarsmakten (redog. 2010/11:RRS9). 84 (S): Vi ska nu behandla försvarsutskottets betänkande 4 om Försvarsmakten. Betänkandet behandlar 17 motioner som väckts under den allmänna motionstiden och styrelses redogörelse om den nordiska stridsgruppen 2008 samt de två motioner som väckts med anledning av den redogörelsen. Jag vill börja med att för Socialdemokraternas del yrka bifall till reservation 3, som handlar om kvinnor, fred och säkerhet, och till reservation 4, som väckts med anledning av redogörelsen om den nordiska stridsgruppen 2008. I övrigt yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. I övrigt tänker jag uppehålla mig vid det faktum att försvarsutskottets majoritet föreslår att en luftförsvarsutredning ska tillsättas. Det finns anledning att redan från början slå fast att den föreslagna utredningen ska handla om hur ska ordna sitt luftförsvar efter det att JAS Gripen-systemet har tjänat ut, det vill säga om tiden eller 2040. Enligt tidigare riksdagsbeslut förutsätts JAS Gripen vidareutvecklas och vara ryggraden i svenskt stridsflyg till och med ca 2040. Vad gäller uppgradering av Gripen från C/D-version till E/F-nivå ankommer det på regeringen att återkomma till med förslag i frågan. Det är svårt att förstå argumenten från de ledamöter som hävdar att en luftförsvarsutredning skulle hindra regeringen från att lägga fram förslag om Gripens framtid. Lika undrande, herr talman, kan man ställa sig till att de ledamöter från och som tidigare talat sig varma för en luftförsvarsutredning nu tydligen accepterar argumentation och ställningstagande i frågan. Det är som en luftförsvarsutredning senast genomfördes i . Det sker alltså inte alltför ofta att en grundläggande kunskapsgenomgång och analys görs om luftförsvar. har det världspolitiska läget förändrats. Vi rör oss med helt andra hotbilder, och vi har formulerat en annan säkerhetspolitik. försvar har omorganiserats och fått helt andra förutsättningar och andra uppdrag sedan dagar. Inte minst den försvarstekniska utvecklingen ger oss förändrade perspektiv på hur ett luftförsvar kan och bör organiseras och utvecklas. Luftförsvar är och kommer med största sannolikhet att förbli avgörande för hur ett land ska kunna hävda sin suveränitet. Därför är det, herr talman, av största betydelse att har en långsiktig strategi för hur och vilka luftförsvarsförmågor landet kommer att behöva och hur anskaffningen av kostnadseffektiva system ska gå till. Självklart är en analys av framtidens behov av luftförsvar beroende av bedömningar av den säkerhets- och försvarspolitiska utvecklingen och måste ses som en viktig del i en övergripande inriktning av försvarspolitiken. Utskottet vill att utredningen tar ett helhetsgrepp om luftförsvaret som innefattar luftstridskrafter inklusive luftvärn, informationsinhämtning, övervakning och transporter. är liksom andra länder beroende av internationellt samarbete, och utredningen bör därför ta hänsyn till behovet av att forskning, utveckling och industriellt samarbete sker i ett internationellt sammanhang. Därför är det viktigt att en utredning tar fasta på vad som framkommer i de studier som den europeiska försvarsbyrån, , påbörjat om framtida flygsystem. Det är viktigt att redan nu ta sikte och fokusera på nästa generation luftförsvars- och flygsystem efter JAS Gripen. Frågor som bör behandlas är vårt luftförsvar sett i ett nordeuropeiskt perspektiv och beakta utvecklingen av obemannade flygsystem och, som redan nämnts, tänkbara internationella samarbeten. Utvecklingstiden för dessa komplicerade försvarssystem är mycket lång, kanske, och systemens livscykler kan räknas i halvsekler eller kanske mer. En luftförsvarsutredning av den här typen ger Försvarsmakten och inte minst försvarsindustrin nödvändiga förutsättningar och tydligare spelregler för framtida planering och nödvändiga investeringar. Svensk försvarsindustri står sig mycket väl i internationell konkurrens, och har goda förutsättningar att delta i internationella samarbeten och där spela en framträdande roll. Det gäller inte minst luftstridskrafter och vad som hör samman med dem. I internationellt industrisamarbete har i flera fall en ledande roll, och svensk försvarsteknologiforskning och industriell utveckling har stor betydelse för som framtida forsknings- och industrination. Det är därför viktigt att ge industrin de långsiktiga förutsättningar som en luftförsvarsutredning ger. Socialdemokraterna förordar en luftförsvarsutredning som bör beakta vilka som är våra långsiktiga behov av luftförsvar. Vi behöver utreda vilka förmågor som krävs för att möta dessa behov och hur tillgången till dessa förmågor kan säkerställas. Vi behöver veta vilka typer av system som fordras för att motsvara behoven och vilken industriell och teknologisk bas som krävs för framtagande av dem. Sist men inte minst: Vad behövs för att behålla vår nationella handlingsfrihet? Utformningen av vårt framtida luftförsvar har stor betydelse för hur vi värnar vår frihet och säkerhet och likaså hur vi kan fullgöra våra internationella uppdrag. Det kommer att kräva stora ekonomiska resurser och uppoffringar. Det handlar alltså om skattemedel som svenska folket ska bidra med. Utvecklingstiden för den här typen av komplicerade system är som sagt lång, och därför är det rimligt att svenska folkets företrädare är delaktiga i en luftförsvarsutredning. Den bör därför vara parlamentariskt sammansatt, och bör få möjlighet att delta i utformningen av direktiven. Förslag om stora förändringar bör därefter underställas i en proposition. I detta anförande instämde och (båda S). 85 HANS (M): I en motion av två miljöpartister framförs skarp kritik mot vad som kallas super-JAS:en. Det handlar om en uppgradering av nuvarande version. Den bistra slutsatsen i den väckta motionen lyder: anser att det bör tillsättas en parlamentariskt sammansatt luftförsvars- och flygindustrikommitté som kan ta ett helhetsgrepp om frågan. Det ska inte satsas en enda krona mer på JAS-projekt förrän det finns bevis om behovet. En kommitté är ett bra sätt att få kontroll över flygvapnets framtid vapen, flygtid, baser, ledningssystem och nya flygplan och i så fall när. Det är den motionen som en utskottsmajoritet föreslår kammaren att delvis bifalla genom att det ska tillsättas en parlamentarisk luftförsvarsutredning. Mitt intryck är att oppositionens fyra partier samlas bakom ett gemensamt beslut utifrån rätt olikartade utgångspunkter. och är, som jag bedömer det, i grunden djupt JAS-kritiska. MP talar rent av om att det militära försvaret som vi känner det ska avvecklas . Tillsätts en utredning finns det alla skäl att tro att miljöpartisterna även vill att det ska resoneras kring JAS Gripens framtid och kommande kapacitet. hävdar sig vara ett försvarsvänligt parti som vill se en uppgradering av JAS. Och inom socialdemokratin finns, såvitt jag kan bedöma, ett antal åsikter företrädda. Tillsammans är de i vart fall eniga om att en parlamentarisk luftförsvarsutredning ska tillsättas. Det är faktiskt svårt att få ordning på den samlade oppositionens krav och önskemål mer än att De rödgröna tillsammans med gärna vill vinna över Alliansen i en votering. som motion nu delvis ska bifallas hävdar att detta inget har att göra med nutiden, utan att arbetet har siktet och därefter. Risken är betydande att en parlamentarisk luftförsvarsutredning, så länge den pågår, låser hela frågan om framtiden för JAS Gripen. En kommitté brukar i normalfallet ges för sitt arbete. Konsekvenserna kan bli allvarliga för svensk försvarsindustri. Trots varningar från företrädare för både Alliansen och näringslivet framhärdar S och SD med att stå sida vid sida med MP och V. Ifall det seriösa och genuina intresset för svensk luftförsvarsförmåga efter 2035 eller 2040 varit större än det kittlande nöjet att tillfoga regeringssidan ett nederlag i hade i vart fall förslaget om en utredning kunnat skjutas framåt i avvaktan på att framtiden för JAS Gripen klarnat. Att säga att saken inget har att göra med framtiden för JAS Gripen känns märkligt, dels med tanke på att delvis nu får sin motion bifallen, dels därför att utskottsmajoriteten själv noterar att den parlamentariska kommitténs arbete sedan ska landa i följande resultat: Förslag om mer omfattande förändringar av flygstridskrafterna bör därefter underställas i en proposition. Försvarsmakten arbetar med frågan om JAS Gripen. Med ett kommande underlag från överbefälhavaren kan en politisk beredning ta vid både i Försvarsdepartementet och i . Då är det fullt möjligt för dem som så vill att av alldeles egen kraft ifrågasätta fortsatt JAS-utveckling i det långsiktiga arbetet på att avskaffa det militära försvaret. Och vi som slår vakt om svensk förmåga och att JAS Gripen även fortsättningsvis ska vara ryggraden i svenskt luftförsvar framöver har då möjlighet att öppet bemöta kritikerna. För att kunna möta framtidens utmaningar krävs en fortlöpande utveckling, inte att industrin kan tvingas göra sig av med kompetens i väntan på resultatet av en parlamentarisk utredning. Ett av huvudargumenten är att det är frågan senast utreddes. För den som går tillbaka till materialet framgår det att det inte alls var en parlamentarisk utredning utan ett av överbefälhavaren beställt underlag för kommande försvarsbeslut . Bland annat konstaterades: För LFU 67 har uppgiften varit att föreslå lämplig sammansättning av luftförsvaret . Eftersom det inte finns skäl att tro på en långsammare utvecklingstakt står det klart, att den bedömning utredningen gjort av luftförsvarets tekniska ståndpunkt och den miljö det skall verka i är behäftad med osäkerheter. Utredningens rekommendationer tar därför sikte främst på förslag till beslut, som är närliggande i tiden. Av vilket skäl tror sig då S, V, MP och SD ha bättre förmåga än dåtidens militärer att skåda i kristallkulan? , 1967, tvekade man år framåt, . Utskottsmajoriteten tror nu att det går att skåda framåt, mot 2040 och vidare. Vad bygger man detta antagande på för kunskap? Med all respekt: Är det realistiskt? Jag kan naturligtvis ha fel i fråga om riskerna med en parlamentarisk luftförsvarsutredning såsom den nu föreslås. är det svårt att se att någon större skada skulle ske ifall kammaren avslår utskottsmajoritetens förslag. Ifall majoriteten så skulle besluta kan frågan återkomma men då med ett tydligare, mer avgränsat och väldefinierat uppdrag än det som föreslås av utskottsmajoriteten. Kanske kan ett beslut fattas som vilar på en ny motion i stället för det JAS Gripen-kritiska från sida. En kommittés eller granskningsgrupps arbete skulle i så fall försinkas . Å andra sidan är det ganska överkomligt ifall det som ska granskas uteslutande ligger 2040 och . I det perspektivet är den eventuella tidsförlusten av tänkande ganska försumbar. 29 eller till 2040 känns hanterbart. Gör det omvända tankeexperimentet, anta att majoriteten har fel! Om en parlamentarisk luftförsvarsutredning, delvis baserad på en miljöpartistisk motion och med utskottsmajoritetens nuvarande formuleringar, just försenar och försinkar, som hävdats av företrädare från Alliansen och näringslivet, blir ju konsekvenserna så mycket värre, i vart fall enligt mig som tror att JAS Gripen kommer att utgöra något av ryggraden i svenskt luftförsvar. Väg riskerna, i ena vågskålen 28 i stället utredningstid till 2040, i den andra vågskålen risken att JAS-utvecklingen drabbas med förlust av kompetens och kanske arbetstillfällen som följd. Majoriteten i form av S, V, MP och SD har avgörandet i sin hand. I ett kommande anförande ska utveckla moderata tankegångar kring en del övriga viktiga frågor i detta betänkande. Jag yrkar för egen del bifall till reservation 1. Det nederlag Alliansen kan lida i står inte i proportion till den skada S, V, MP och SD eventuellt kan tillfoga svensk industri och . Avslutningsvis söker sig tankarna onekligen till och hans bok . ställde frågan till katten: Skulle du vilja tala om för mig hur jag ska gå för att komma härifrån? Det beror åtskilligt på vart du tänker gå, sade katten. Jag bryr mig inte så mycket om vart, sade . Då gör det väl också detsamma vilken väg du går, sade katten. Osäkerhet om vilken väg som ska tas, vilken riktning och vilket syfte en utredning ska ha, herr talman, består i det gemensamma förslag som samlar S, V, MP och SD. (Applåder) I detta anförande instämde , och (alla M). 86 (S) replik: Om katten och inte visste vart de skulle ta vägen har väl vi i oppositionen svårt att se vart Alliansen ska ta vägen i den här frågan och vilken väg Alliansen vill gå. Jag hävdar att i det här fallet slåss mot spöken eller kanske väderkvarnar. börjar med att beskriva en motion som har väckts till försvarsutskottet, men det som vi behandlar här är faktiskt det betänkande som kommer från försvarsutskottet, som finns beskrivet i det här dokumentet, och ingenting annat. Jag har fortfarande svårt att förstå varför Alliansen har så mycket emot en luftförsvarsutredning. har ju, precis som jag tog upp i mitt anförande, redan tagit erforderliga beslut när det gäller JAS Gripen och de uppgraderingar och den utveckling som behöver ske kring det systemet. Och det ankommer på regeringen att komma tillbaka och lägga fram förslag i frågan. Det är bara att göra det när man vill och känner att man kan göra det. sätter en ära i att framhäva att vi skulle vilja votera av något slags lust jag vet inte vad för slags men det är ju fråga om att faktiskt ta ansvar för framtiden. Vi kan å andra sidan spekulera i vad Alliansen och allianspartierna vill i det här fallet. Handlar det om att vi ser framför oss av icke-alliansfrihet och att vi bara kan köpa från hyllan i stället för att ge försvarsindustrin och Försvarsmakten de förutsättningar som behövs för att planera och investera för framtiden? 87 HANS (M) replik: Det är fullt möjligt att har rätt, nämligen att jag har fel. Då kommer vi kanske att försinka utredningen med , det vill säga att det kommer att vara i stället till 2040. Jag tycker att det är en hanterbar olycklig konsekvens i förhållande till hur det skulle vara om , , gör tankeexperimentet att Alliansens och näringslivets företrädare har rätt som varnar för detta. Återigen: Gör avvägningen. Vilken risk löper man hellre? Jag är, herr talman, beredd att leva med risken att vi försinkar en luftförsvarsutredning som har siktet på 2040 och vidare med i förhållande till de övriga riskerna. Utskottsmajoriteten föreslår delvis bifall till den av mig citerade motionen av . Vilken del är det delvis bifaller av motion, herr talman? 88 (S) replik: Den frågan svarar jag gärna på. Den är enkel att svara på. Det är precis den del som kan läsa om i det betänkande som föreläggs kammaren ingenting annat. Men jag har förstått att det har gått åt mycket energi att försöka övertyga människor om att det är något helt annat vi ska behandla i kammaren . Det är det inte. Det är det dokument som ligger framför på bänken och ingenting annat. Man kan också fundera över frågan eller mindre. Det står i betänkandet att vi kan fatta ett större försvarspolitiskt beslut . Plötsligt blev det bråttom för Alliansen i frågan. Vi kan läsa i betänkandet som vi lade fram för kammaren och debatterade . Där framgick det från Försvarsdepartementets sida att en utredning om luftförsvaret och JAS Gripen kan ta upp till . Men man har tydligen ändrat sig i frågan sedan sist. Jag måste ställa frågor till när det gäller inställningen till vårt luftförsvar och hur vi ska ha det . säger att han står bakom att JAS Gripen ska vara ryggraden i vårt luftförsvar . Därom är vi eniga. Jag förstår inte varför man inte litar på det beslut som har fattat och den förmåga som regeringen har att återkomma med ett förslag i frågan. Det handlar om att ge förutsättningar för vad som ska hända när JAS Gripen har tjänat ut och för att fundera över vilka teknologiska projekt som behöver sättas i gång, samarbeten och hur det försvarspolitiska läget ser ut. 89 HANS (M) replik: Jag vidhåller fortfarande att den utskottsmajoritet som har samlat sig borde fundera över risken i avvägningen mellan att möjligtvis försinka en utredning med sikte på 2040, skillnaden , eller det som vi också varnar för från Alliansens sida. Det är inte alldeles lätt, herr talman, att komma förbi eller den motion som har väckts. Utgångspunkten i motionen, som delvis kommer att bifallas, är en kritik mot vad man kallar super-JAS. Jag återger än en gång vad det står för att det ska sjunka in hos och de övriga ledamöterna: anser att det bör tillsättas en parlamentariskt sammansatt luftförsvars- och flygindustrikommitté som ska ta ett helhetsgrepp kring frågan. Det ska inte satsas en enda krona mer på förrän det finns bevis om behovet. En kommitté, som möjligtvis ska arbeta efter 2040, kommer inte att sysselsätta sig med den frågan. Däremot om man har det intresse som ger uttryck för i sin motion är det svårt att tro att inte en kommitté kommer att ägna sig åt funderingar om detta. Det är den varningen vi riktar till utskottsmajoriteten. 90 (MP): Herr talman och ärade ledamöter! Jag är naturligtvis extra glad att vi står här och diskuterar frågor i en motion som vi i har drivit och som det faktiskt finns en bred samsyn om i denna kammare. Jag återkommer till det. Dagens luftförsvar är ett system av system, som vi brukar säga i sådana sammanhang. Det finns ett antal delsystem och delförmågor, och alla dessa system är viktiga för att luftförsvaret ska fungera optimalt. Problemet är att det gnisslar ordentligt mellan de olika delsystemen, där varje del ska integreras med varandra för att uppnå önskad effekt. Att detta måste ses över hoppas jag vi alla är överens om i denna kammare. Den obalans som råder och som vi måste titta över gäller bland annat sensorer, beväpning, säkra stridsledningssystem, luftbevakning, flygtid till piloterna som har minskat rejält och så vidare. Oavsett vilket stridsplan vi väljer , en utbyggnad av dagens JAS Gripen C/D eller anskaffning av ett helt nytt JAS-plan, den så kallade Super E/F-varianten, behöver vi se över hela luftförsvaret. Det sker bäst med hjälp av en parlamentarisk luftförsvarsutredning. En inte helt oviktig fråga, förutom att se över alla dessa obalanser, är i vilken miljö det kommande JAS-planet ska agera. Det blir säkert en fråga att titta på för den kommande utredningen. Ett grundläggande problem med vårt luftförsvar är att luftförsvaret inte till fullo kan genomföra den försvars- och säkerhetspolitik som regeringen har drivit fram. Luftförsvaret koordinerar inte på ett tillfredsställande sätt med den politiska vision som regeringen har satt upp. Det är i sig en så allvarlig fråga att den motiverar en utredning. Därför kan inte valet av det framtida stridsplanet ses isolerat utan måste vara en del i en helhet. Den senaste luftförsvarsutredningen skedde 1967. Det är man tittade över frågan. Argumentet från motståndarna till en luftförsvarsutredning har varit ungefär: Inte nu men kanske lite längre fram eller , som vi hörde talaren från säga alldeles . De orden klingar ihåligt eftersom obalansen mellan delsystemen finns just , och då är det lämpligt att se över frågan nu och inte sedan. Det kan vara för sent då. Luftförsvarets planering ska naturligtvis utgå från dagens och morgondagens hotbild. Då får inte regeringens egen prestige stå i vägen för denna så viktiga säkerhetsfråga för . Det finns sju partier i riksdag som mycket tydligt har sagt att de vill ha en luftförsvarsutredning för att försöka lösa de problem jag räknade upp. anordnade Folk och Försvar ett seminarium om JAS där samtliga partier utom ställde upp och pratade sig varma för en luftförsvarsutredning. , , har den moderatledda regeringen fått de övriga tre allianspartierna att backa från sina politiska övertygelser. Jag beklagar detta djupt. JAS-frågan är jag kan erkänna detta den enskilt viktigaste komponenten i det svenska luftförsvaret. Vårt nationella luftförsvar är det som först ska möta ett eventuellt angrepp tillsammans med de stridskrafterna. Därför är frågan om JAS och luftförsvaret en fråga av mycket stor dignitet och får inte negligeras. En luftförsvarsutredning är mycket långsiktig och handlar om att integrera dagens beslut med morgondagens tekniska utveckling och stärker därmed svensk industri genom att tydliga spelregler för industrin kommer att sättas upp. Den skrämselpropaganda som försvarsministern och några av försvarsutskottets ledamöter har uttryckt , att en försvarsutredning kommer att sätta käppar i hjulet för regeringen och eventuellt Saabs utveckling av JAS, och att i skulle drabbas negativt en utredning, är märkliga påståenden och framför allt fel i sak. Det är regeringen som styr landet, och regeringen har rätt att lägga fram vilka förslag som helst när man så önskar. Det måste vara en av huvudparagraferna i vår författning. Det här är naturligtvis ett sätt för regeringen att försöka skrämma oppositionen, men jag är fullkomligt övertygad om att de allra flesta, vanligt folk och experter på området, välkomnar en luftförsvarsutredning. är det spännande att höra försvarsministern helt plötsligt bli näringsminister över och glömma bort att det är den svenska försvars- och säkerhetspolitiken han ska ha för ögonen och ingenting annat. JAS historia visar med all önskvärd tydlighet att vi behöver en utredning. räknade ut att det skulle krävas ungefär 300 plan för att det skulle vara mer lönsamt med egentillverkning än att köpa exempelvis amerikanska stridsplan. Det blev inte 300; det blev 204 JAS-plan till en kostnad av . Ända har JAS-planen tärt på försvarsbudgeten. hade inte behov ens av 204 plan. Vi fick skrota en hel del av dem. vill försvaret ha 100 plan. Den senaste försvarsberedningen har satt upp målet 6080 plan. Med det sista kapitlet skrivet vill utveckla E/F-varianten för egen . Försvarsminister har redan skrivit i en debattartikel att han vill att ska köpa den nya E/F-varianten, oavsett om säger ja eller nej till den. Det känns som om vi är tillbaka diskussion. Mot den bakgrunden är det bra om vi kan ta ett helhetsgrepp när det gäller hur vår JAS-flotta ska se ut och vad det får kosta. Här kommer utredningen väl till pass.