prot · GY09112 · 2011-06-09 00:00:00 — gäller det, som säger, att få byggandet att ligga kvar på en hög nivå och för att kompensera att vi har byggt ungefär hälften så mycket i som våra nordiska grannländer har gjort. Då tror jag att det är viktigt att vi har stabila spelregler. Det ska vara förutsägbart. Investerar man i bostadsproduktion måste man veta att spelreglerna gäller . Det handlar självfallet om makroekonomiska faktorer som räntor och liknande saker samt offentliga finanser, men också om att spelreglerna på bostadsmarknaden är stabila. Det handlar om att fortsätta arbetet med enklare regler, att försöka korta tiden från idé till spaden i jorden. Med en ny planprocess, en ny plan- och bygglag, tror jag att vi kan ta viktiga steg i den här riktningen, liksom med en rad andra åtgärder. Också kommunernas ansvar på det här området är viktigt att betona. 46 (M): Det är särskilt en grupp som har ganska svårt att hitta bostäder och etablera sig på bostadsmarknaden. Det är ungdomar. blir ungdomskullarna större och ungdomar flyttar från mindre orter, där det faktiskt finns lägenheter, till storstäder och städer med universitet och högskolor. Det är klart att just att bygga studentbostäder och mindre lägenheter för unga är viktigt. Jag delar statsrådets uppfattning att stabila regler är oerhört viktigt för att detta ska kunna fungera, men det finns krafter som talar om att man ska återinföra subventioner för att på så vis öka byggandet. Det kan ju låta lockande, men jag menar att det kan vara förödande för hela byggmarknaden. Jag skulle gärna vilja höra statsrådets uppfattning i frågan. 47 Statsrådet (KD): Erfarenheterna som vi har i av att ha haft olika subventioner är snarare att det har bidragit till att vi har haft en sämre bostadsproduktion i än vad exempelvis våra nordiska grannländer har haft. Jag tror som sagt att vi ska ha stabila spelregler och därmed inte hålla på med olika subventioner som gör att bostadsföretagen mer tänker på hur de ska anpassa sig till bidragen än att bygga för det behov som finns. När det är fråga om just ungdomar gäller det att vi bygger mer av allt, därför att det skapar flyttkedjor. Det underlättar för att det ska bli lediga lägenheter. Efter dem som flyttar till exempel till en större lägenhet eller till en villa öppnas det möjligheter för unga människor att ta över lägenheter som blir lediga i andra änden. Det handlar också om att vi måste jobba på att skapa bättre förutsättningar för att kunna hyra ut en del av privatbostaden. Vi har vidtagit viktiga åtgärder för att höja den skattefria gränsen. Det är ett sätt att hjälpa inte minst ungdomar som studerar på annan ort. Vi ska också jobba vidare med det vi har börjat med, att skapa enklare regler för att exempelvis bygga studentrum och liknande. Det arbetet vill vi också fortsätta med. Avgifterna i kollektivtrafiken i 48 (S): Just nu skiner solen över huvudstaden och den är full av turister. Det är bra för och det är bra för . Som stockholmare är jag så klart jättestolt över att kunna visa upp den vackra staden och alla sevärdheter som finns här. Jag skäms när turisterna förvirrat tittar upp när de tar upp plånboken och ska betala för att åka en busshållplats bort eller en tunnelbanestation som högermajoriteten i föreslår ännu högre avgifter. Jag skäms som jag för att ta mig till och alla andra stockholmare för att ta sig till jobbet tränger ihop oss som packade sillar på tunnelbanan som den politiska majoriteten i inte klarar av annat än att med kosmetik få ordning på den trängsel som råder. Jag skäms eftersom man efter folkomröstningen sade att pengarna från trängselavgiftsförsöket skulle gå tillbaka till stockholmarna. Vad tänker regeringen göra för att återbörda sin skuld till stockholmarna? Vad tänker regeringen göra för att de investeringar som behövs ska bli verklighet? 49 Landsbygdsminister (C): Jag upprepar vad jag sade i mitt tidigare anförande så att ingen missuppfattning ska råda, nämligen att för mig går stad och land hand i hand. Tillväxt och utveckling måste vi se i alla delar av landet. För att få det förutsätts att det finns en fungerande och vettig infrastruktur i alla delar av landet. När det gäller tilldelning av pengar till olika verksamheter är det min bestämda uppfattning, i politiken på lokal, regional och nationell nivå, att för att behålla sunda och säkra statsfinanser, som vi talar om i det här sammanhanget, måste pengar fördelas vid ett och samma tillfälle. Propåer som framförs om att lägga saker och ting på det ena eller det andra ska bedömas vid ett och samma tillfälle. Det går inte att späda ut pengar hur som helst när som helst. Då får vi situationer som finns i en del andra länder runt omkring oss, och jag är övertygad om att kammaren inte vill det. 50 (S): Det är kanske vad som är problemet, nämligen att det inte handlar om att sprida pengar hur som helst utan det handlar om att få ordning på de problem som finns med kollektivtrafiken i huvudstaden. Problemen hämmar tillväxten. Vi socialdemokrater är beredda att satsa för att få ordning på kollektivtrafiken, satsa på att bygga ut tunnelbanan, satsa för att få ordning på miljöproblemen, som också stockholmarna var beredda att gå med på när de röstade ja i den folkomröstning som ledde till ett införande av trängselskatter. Villkoret var att pengarna skulle komma stockholmarna till del. Där har inte en enda krona kommit dem till del. Vi har inte sett några förbättringar i kollektivtrafiken. Vi har sett en spårvägssatsning som i och för sig är fin men som inte ger någon utökad kapacitet. Stockholmarna behöver ta sig till jobbet, och det behövs för att tillväxtmotorn huvudstaden ska fungera. Det är bra för . 51 Landsbygdsminister (C): Det finns två kommentarer till frågan. Lokal och regional trafik ska skötas av lokal och regional huvudman. Den ordningen har vi i det här landet. När det gäller allmänna infrastruktursatsningar kan jag konstatera att vi under den förra mandatperioden lade fram den största infrastrukturproposition i pengar räknat som någonsin har lagts fram i landet. Den innebar satsningar på att bygga ihop landet och att få trafikflödena att fungera nationellt. Därtill betalade vi den skuld som regeringen före oss hade åsamkat oss. Den var på rejält . Våld i nära relationer 52 (FP): Jag ska be att få ställa en fråga till statsrådet . dör ett antal personer, oftast kvinnor, på grund av våld i en nära relation. Ett förslag som har drivits är att det ska tillsättas en så kallad varje gång en kvinna misshandlas till döds av sin man eller exman. har en lagrådsremiss lagts fram där en lagändring föreslås träda i kraft . Kan du kort berätta om vad detta innebär i praktiken när det gäller de olika instanser man kommer i kontakt med som våldsutsatt kvinna? 53 Statsrådet (FP): Precis som beskriver är våld i nära relationer ett allvarligt samhällsproblem. Vi kan se att den typen av våld leder till i genomsnitt 30 dödsfall . Vi vet att dessa mord föranleds av långvarig misshandel där offret har varit i kontakt med myndigheter men där myndigheter inte alltid har gjort rätt riskbedömning. Därför har vi inte heller lyckats förhindra dödsfallen. Dessa dödsfallsutredningar som det föreslås i lagstiftningen om handlar om att gå tillbaka och se när bristerna uppstod och vad som kunde ha gjorts annorlunda, helt enkelt för att lära oss mer för att förebygga. Det ser jag som ett viktigt förebyggande arbete i vår kamp mot våld i nära relationer. 54 (FP): Kommer det att innebära att det förebyggande arbetet innan det går så långt att en kvinna måste sätta livet till stärks? Kommer lagändringen att vara tillräcklig i detta första skede, eller kan man redan nu se att fler lagändringar kommer att behövas? 55 Statsrådet (FP): En hel del lagändringar har gjorts i fråga om straffskärpningar och lagförslag om en . Vi har också ändrat lagstiftningen när det gäller socialtjänstlagen och rätten till stöd och skydd för våldsoffer. För tillfället finns inget konkret i pipeline när det gäller lagstiftning. Med hjälp av dödsfallsutredningar kan jag tänka mig att vi får så pass mycket bra kunskaper att vi kan avgöra om lagstiftningen behöver ändras, förbättras eller kompletteras så att det förebyggande arbetet blir ännu bättre i fråga om våld och dödsfall. Märkning av ritualslaktat kött 56 (SD): I en tidigare interpellationsdebatt jag hade med landsbygdsministern angående märkning av importerat ritualslaktat kött uppgav enligt protokoll att han vet att livsmedelsproducenterna är angelägna om att anpassa sig till konsumenternas önskemål. Han är därför övertygad om att om konsumenterna efterfrågar information om slaktmetod kommer sådan information att ges på frivillig väg genom märkning eller på annat sätt. När uppmärksammar att av all slakt i utförs utan bedövning i enlighet med regler för ritualslakt står det att läsa följande i en tidningsartikel publicerad i : förklarar att han vill se en radikal minskning av slaktmetoden och kommer därför att kräva märkning i samtliga EU-länder. Hur har landsbygdsministern kunnat ändra sin uppfattning så oerhört radikalt och sluter upp bakom linje i frågan? 57 Landsbygdsminister (C): Vissa saker är mer angelägna än andra. Att djur inte i det yttersta av ögonblick som företräder död ska plågas är min fasta övertygelse. Det är skälet till att regeringen har ställt sig försiktigt positiv till att införa en obligatorisk märkning i de diskussioner som pågår i Europeiska unionen om märkningsfrågor huruvida djur slaktas med föregående bedövning eller ej. 58 (SD): I vår interpellationsdebatt tryckte statsrådet mycket på att obligatorisk märkning inte behövs eftersom producenterna kan tillgodose kravet på frivillig väg. Jag tycker att det är lite fegt att hänvisa till några byråkrater i ett helt främmande land och invänta vad de kommer fram till. Vi är politiker. Vi sitter i riksdag. Vi har mandat att stifta våra egna lagar. Vi behöver inte ta hänsyn till några byråkrater i . Handen på hjärtat; om landsbygdsministern vill undvika att djur utsätts för onödigt lidande, hur kan man över huvud taget vara för halalslakt där halsen skärs av ett djur och det får förblöda i ? Djuret är vid fullt medvetande. Kanske nästa steg för landsbygdsministern och regeringen är att haka på linje med totalförbud mot slakten och totalförbud mot import. Hur kan man säga att man värnar djurs rättigheter när man ställer upp på den hänsynslösa slaktmetoden? 59 Landsbygdsminister (C): Det förbud som efterfrågas fanns före intåg i riksdag. Det är icke tillåtet att använda den typen av slaktmetod i . Det har vi ett nationellt bestämmande över. Det har vi tillvaratagit och infört. Det är ej tillåtet att slakta utan föregående bedövning i vårt land. Så ska det vara även fortsättningsvis. Den interpellationsdebatt som frågeställaren och jag hade för någon vecka sedan handlade enligt min uppfattning om många andra saker än just den här saken, till exempel var en produkt är producerad någonstans, om den är producerad i mina hemtrakter eller i den här delen av landet. Där menar jag att vi bör ha en frivillighet. Om det anses vara en fördel att produkten är producerad i den här delen av landet, i närområdet, kan det vara en fördel att på frivillig väg märka produkten eftersom det möjligen finns en konsumentefterfrågan på produkter producerade i närområdet. Konsekvenser av det tyska kärnkraftsstoppet 60 (C): Min fråga vänder sig till miljöminister . Den tyska regeringen meddelade att samtliga 17 tyska kärnkraftsreaktorer ska tas ur bruk fram . Med tanke på den tyska energimixen, där av elen utgörs av kol från stenkol eller brunkol, är det troligt att detta beslut kommer att leda till att blir än mer beroende av kol och gas till sin energiförsörjning. Man må tycka att beslutet är visionärt, men innebär det ett större beroende av den typ av energislag som vi inte vill se. Det betyder naturligtvis också en signal om nya tyska satsningar på förnybar energi. Jag tycker att det skulle vara väldigt intressant att få veta hur miljöministern tror att det tyska agerandet och den kommande tyska utvecklingen kommer att påverka . 61 Miljöminister (C): Det är en mycket viktig fråga som tar upp. Den handlar om att världen, och står inför den stora utmaningen att klara både att bli av med klimatutsläppen och att minska och bli av med beroendet av alla de säkerhetsrisker som kärnkraften innebär. Det lär oss att så länge man väljer antingen bara fossil energi eller kärnkraft blir den vägen omöjlig. Det blir omöjligt att lösa den dubbla utmaningen. Den stora uppgiften handlar om att bygga ut den förnybara energin. Jag ser , trots de risker jag ser med det tyska beslutet, stora möjligheter att åstadkomma ett samarbete mellan det land, , som är allra mest ledande när det gäller den förnybara energin och det land som naturligtvis kommer att storsatsa när det gäller förnybar energi. Det är också spännande i det perspektivet att vi i gör rekordutbyggnader av både vindkraft och bioenergi och därmed skapar möjligheter för ett mer brett samarbete i . 62 (C): Tack så mycket, ministern! Då undrar jag om du kan förtydliga om du tror att den svenska industrin och den svenska näringen kommer att gynnas av detta beslut eller om man kanske kommer att missgynnas och i så fall på vilket sätt. 63 Miljöminister (C): Det vi nu ser i den utveckling som pågår är det som redovisas till exempel av i den prognos man gjorde . Det visar att fram kommer vindkraften att ha nära nog fördubblats jämfört med det som bara gällde 2009, och vi når upp till elektricitet från vindkraft. Vi kommer också att se när det gäller biokraftvärme att vi får elleveranser från bioenergi på uppemot 2012. Det är enorma ökningar under de år som alliansregeringen har funnits, och vi ser uppemot en femdubbling av till exempel vindkraften. har vi möjlighet att använda den erfarenheten i samarbete med . Det kommer också att finnas ett ökat behov av energi som är ren både från fossilberoende och från kärnkraft. Tyskarna ställs annars inför valet att inte bara satsa på fossil utan också importera kärnkraftsel från . Jag ser att det kommer att finnas ett ökat behov av svensk elexport till på grund av det beslut som tyskarna tar. 64 (MP): Jag har en fråga till landsbygdsminister . Vi har i ett antal tidningar runt om i landet kunnat läsa hur två moderata riksdagsledamöter argumenterar mot det beslut som vi här i fattade , , om förbud mot kastrering av smågrisar utan bedövning. Jag tycker att det känns lite oroande att läsa den argumentationen. Mot bakgrund av detta undrar jag: När kommer förbudet mot obedövad kastrering att bli verklighet? 65 Landsbygdsminister (C): Det pågår just nu en utvärdering av de metoder som finns vad beträffar att antingen vaccinera eller smärtstilla för kastrering av hangrisar. Den utvärderingen vill jag ha innan jag lägger fram bestämmelser kring hur den här saken ska hanteras. Jag kan inte svara på vare sig vilken dag eller vilken månad detta blir. 66 (MP): Jag tycks få nöja mig med det svaret. 67 (KD): Min fråga är riktad till barn- och äldreminister . nåddes vi av ännu en utredning om barn som växer upp i ekonomisk fattigdom. Även om slutsatserna i utredningen inte var direkt oväntade var de inte desto mindre viktiga. Jag vill verkligen inte förringa den jobbiga situation, stress och utsatthet man känner när man inte kan köpa en glass till sina barn eller ge dem den efterlängtade nya tröjan till skolavslutningen. är jag rädd att vi missar perspektivet där det handlar om något annat än bara ekonomisk fattigdom, och jag tänker då på de glömda barnen. Det är barn som växer upp i familjer där en förälders eller båda föräldrarnas missbruk präglar vardagen eller barn vilkas föräldrar brister i omsorgskapacitet på grund av en psykisk sjukdom. Min fråga till statsrådet är: Vad avser regeringen att göra för de här barnen för att deras situation ska förbättras både materiellt och när det gäller de sociala behov som de har? 68 Statsrådet (KD): Tack för frågan! När vi talar om barns utsatthet är det viktigt att beakta de ekonomiska möjligheterna, men vi kan inte stanna vid det. Barn kan uppleva en utsatthet av olika slag. Det viktigaste för barn är deras familj, deras föräldrar. Att se till att föräldrarna har resurser att ge den trygga uppväxt som alla barn behöver är en angelägen uppgift. Många familjer löser det här på egen hand, men ibland kan det behövas insatser från samhället. Att föräldrar ska ha ett jobb har vi redan talat om. Det är naturligtvis vad barnen önskar för att den ekonomiska utsattheten inte ska uppstå. När det gäller barn som växer upp i familjer som har missbruk eller riskbruk kan det behövas andra insatser. Här har regeringen prioriterat insatser för de glömda barnen under den föregående mandatperioden genom att ge ett stöd till verksamhet som riktar sig just till de här barnen. 69 (KD): För att återkomma till barnen i familjer där det är den ekonomiska situationen som brister var statsrådet både i sitt svar nu och i svar på tidigare frågor inne på att jobben är väldigt viktiga. Det är självklart. Men det finns också, som utredningen pekar på, situationer där det ännu inte har funnits någon möjlighet till jobb. Jag tänker på de väldigt unga föräldrarna eller föräldrar som är nya på svensk arbetsmarknad och inte har haft någon chans att etablera sig och det därför är bara jobbinsatser som görs. Vilka förutsättningar ser statsrådet att regeringen har att hjälpa de utsatta föräldrarna, där jobben är viktiga men det kanske behöver komma något annat innan? 70 Statsrådet (KD): Jobbet är det allra viktigaste, men i den situation som barnen befinner sig är barndomen här och och går inte i repris. Då måste det finnas insatser som det är möjligt att ta del av . En sak som jag tror blir väldigt viktig är den höjning av bostadsbidraget som regeringen planerar för. Det är mycket träffsäkert för dessa familjer, både ensamstående och föräldrar som är nyanlända och kanske ännu inte har hunnit med sitt inträde på arbetsmarknaden. Det kommer att handla om för en tvåbarnsfamilj och för en trebarnsfamilj. Det är ett väsentligt tillskott till familjeekonomin. Det är också viktigt att titta på de här frågorna i ett bredare perspektiv. För de nyanlända barnen handlar det om att vi ska kunna ge dem en bra skolgång, som ökar deras livsförutsättningar, som ger dem möjlighet att förverkliga drömmar som de har om sin framtid. Att ha ett brett perspektiv när man tittar på frågorna om barn som lever i ekonomisk utsatthet är viktigt, och vi har en rad åtgärder på en rad olika områden. 71 (S): Utanför detta hus är det studentyra. Vi som är inne ser det när vi går ut. Men är vi här inne i den lagstiftande församlingen. Vägen till att bli vuxen är svår och kan ta . är 248 000 2027-åringar bostadslösa, saknar och efterfrågar en bostad. Jag oroas över detta. Jag vill göra fler sociala investeringar. Jag tycker att vi vuxna har ett ansvar. Jag blir förvånad och orolig när jag läser i budgetpropositionen på s. 27 att regeringen säger att ungdomsbostadslösheten är ett övergående problem. Min fråga till bostadsministern blir: Vad menar du med detta? 72 Statsrådet (KD): Det är korrekt att vi har allt fler ungdomar som är i den ålder då man efterfrågar sin första bostad. växer ungdomskullarna, och sedan planar utvecklingen ut lite grann. Det är kanske det som göms bakom den formulering du hänvisar till, . Det är dock ett stort problem som delvis beror på att vi har byggt för lite under en lång följd av år och delvis på att vi nu har stora ungdomskullar. Därför måste vi hjälpas åt allihop byggherrar, kommuner och vi på riksdags- och regeringsnivå för att skapa goda förutsättningar för att få i gång flyttkedjor. Det handlar om att bygga nya bostäder så att vi frigör de mindre, billiga lägenheterna och också om att skapa utrymme för att försöka använda befintligt bostadsbestånd på ett bättre sätt. Där kan en lösning vara att man får i gång mycket mer av andrahandsuthyrning och uthyrning av en del av privatbostaden. Vi måste jobba på alla områden. Vi har från en del nya regelförenklingar för att bygga studentrum som vi också hoppas ska ge effekt, och här fortsätter regeringen ett ambitiöst arbete för att skapa goda och långsiktigt bra förutsättningar för ett ökat bostadsbyggande. 73 (S): En kvarts miljon ungdomar är bostadslösa. Det är en kvarts miljon, och bostadsministern säger: Vi funderar, och vi tittar på spelreglerna. Det enda konkreta är att hyra ut i andra hand hyra in varandras ungdomar i varandras källare. Det är inte en lösning på bostadskrisen. Det går att bygga fler, bättre och billigare lägenheter, också små lägenheter, om man har den politiska viljan. Jag måste ställa frågan till bostadsministern: vill du driva utvecklingen bakåt? Varför vill du föra en inneboendelinje i bostadspolitiken i stället för att ta ungdomars rättmätiga krav på en egen bostad på allvar och bygga fler bostäder? Varför väljer du bakåt i stället för framåt? 74 Statsrådet (KD): Det är mycket möjligt att jag uttrycker mig oklart, för har säkert en god hörsel. Jag tycker inte att jag sade att det bara finns en enda lösning. Jag berättade också, både i detta svar och i tidigare svar, att vi har en rad olika åtgärder som har genomförts för att skapa bättre planprocesser och enklare regler. Detta arbete fortsätter vi med. En del av lösningen måste också vara att vi använder befintliga bostäder på ett effektivare sätt . Här har gjorts en del saker redan. Det trädde i kraft en del reformer , och regeringen vill fortsätta att arbeta i den riktningen. Det handlar om att jobba på många olika sätt. Det är dock inte lätt det ska erkännas att ta igen av försummelse. Har vi byggt hälften så mycket som våra nordiska grannländer har gjort , när befolkningsutvecklingen dessutom är som den är och inflyttningen ökar till storstäderna, är det klart att det blir problem. Det ska vi erkänna. Min ambition är att se till att vi inte rusar i väg och gör kortsiktigt dumma saker utan långsiktigt skapar goda spelregler för att den situation vi upplever ska mildras och inte återkomma. Telias stängning av hemsidor i 75 (M): Regeringen har i många sammanhang ganska tydligt kritiserat valet i och det sätt på vilket sätt stal valet. Därför blev man lite bekymrad när man kunde läsa i medierna att genom ett delägarskap har medverkat till att stänga ned hemsidor i , bland annat tillhörande oppositionspolitikern , som dömdes till fängelse för sin politiska verksamhet i valet. Min fråga blir väl närmast till . Ser regeringen något problem med att Telias agerande i detta fall så uppenbart står i motsats till den utrikespolitiska hållningen i övrigt? 76 Landsbygdsminister (C): är vad vi kan kalla ett vanligt, svenskt, publikt bolag. Det innebär att vi som statsapparat riksdag och regering inte till fullo kontrollerar bolaget i fråga. Därför är det något svårare än i andra sammanhang, där staten genom riksdag och regering har majoritetsägt eller helägt bolag, att styra genom ägardirektiv och annat. Därför ser jag en betydande svårighet att som en minoritetsaktieägare gå in och styra en verksamhet som bedrivs av ett publikt bolag i vårt land. 77 (M): Det är naturligtvis så att inte äger en majoritet, men jag vet också att har styrelserepresentation i det bolag som sedan äger det bolag som har hanterat detta i . Man borde från regeringens sida i alla fall och det är min fråga till , om han har ambition att göra det överväga på vilka sätt man kan begränsa möjligheten för statligt delägda bolag att agera på ett sätt som uppenbart motverkar utrikespolitiska syften. 78 Landsbygdsminister (C): Det är en angelägen frågeställning som tas upp i frågan, och jag tackar för den. Jag ska ta upp frågeställningen med det statsråd som har ansvar för statligt ägande, det vill säga . Matavgifter i särskilt boende 79 (S): Det finns behov av att förstärka lagstiftningen så att kommuner inte kan ta ut orimliga matavgifter i äldreomsorgen.