prot · GY09103 · 2011-05-17 00:00:00 — Sedan kan man också ta del av den svenska politik som kommer till uttryck genom på hemsida, och därmed är det politik som uttrycks genom dessa uttalanden. Och det gäller inte bara de 27 länderna utan också andra länder som associerar sig med detta, i de flesta fall till exempel . 9 (MP): Då har jag ett förslag till utrikesministern, och det är att ni lägger upp de här uttalandena direkt på regeringens hemsida så att det framgår att det också är svensk politik. Annars får man uppfattningen att inte tycker något eftersom det inte ligger där automatiskt. Ni borde hitta en modell som gör att den här politiken också når ut. Egentligen tänkte jag säga någonting annat. Ministern var inne på de goda svenska relationerna och att man lyssnar mer på oss i . Det är just det jag också menar. Vi har väldigt goda relationer med av många skäl. Det ska vi använda oss av i den här dialogen. Att vi tycker eller gör saker devalverar inte på något sätt det som vi kan göra på EU-nivå, utan det kan snarare förstärka det just därför att vi är en samtalspart på ett annat sätt än många av de andra länderna. Jag letade efter vad som finns som är budgetstöd, för det är i så fall det som man kanske skulle röra, men jag hittade inte siffrorna på det. Sedan skulle jag vilja veta hur det går med begäran om en oberoende utredning. Det måste vara en ordentlig och oberoende utredning som tar reda på vad som verkligen har hänt. Att skulle mena att det här är illegala invandrare, så dem kan man göra vad man vill med, kan naturligtvis inte någon köpa. De finns där. De har funnits där under en väldigt . De avväpnades och fick löften om skydd i det här området. Det skyddet ska nu förse dem med. Det är det viktiga. När det gäller demokratifrågan har jag en god vän från västra som sade så här för att förklara läget i : Hos oss är det så att den som får en stol att sitta på han släpper den inte. 10 (MP): Utrikesministern sade att demokrati tar tid, och det håller jag med om. Demokrati kan inte komma över . Det tar tid. Det finns många som har kämpat för demokrati . Det gäller både i och i irakiska . Många av dem som har kämpat har varit i . De är nu svenska medborgare och har åkt tillbaka. Det är därför vi har lättare än andra att påverka. Vi har också känt att myndigheterna och den regionala regeringen där tar kritik, speciellt från europeiska länder, på allvar och försöker åtgärda det. Därför är det viktigt med signaler från europeiska politiker, bland annat från . Jag skulle vilja hävda att utvecklingen har gått åt fel håll . Det är inte så att den sakta går åt rätt håll. Den går åt fel håll. Manifestationer var tillåtna fram till . är de inte tillåtna. kunde man inte se militärer i Sulaymaniyah och de andra städerna. ser man tusentals militärer som förhindrar varje uttryck för fredliga manifestationer. Det är viktigt att vi ger signaler till de kurdiska makthavarna att gränsen går här. Det här är en global rättighet som måste respekteras. Därför skulle det vara välkommet med ett svar från utrikesministern på frågan om han avser att agera gentemot makthavarna där för att garantera den globala rättigheten att genomföra manifestationer. 11 Utrikesminister (M): Vi har framfört denna åsikt, både via Europeiska unionen och direkt till det som kallas makthavare. Vem som egentligen har makten när det gäller att bekämpa demonstrationer i dessa områden kan man väl diskutera. Man kan också diskutera om utvecklingen går åt fel håll. Ja, om man tittar på det som vi nu diskuterar får vi väl säga det. Men ser man det i ett lite längre perspektiv var detta en region som var totalt dominerad av två partier och två säkerhetsapparater, PDK och PUK. Så är det inte riktigt längre efter de senaste valen, utan nu uppträder också andra politiska grupperingar. I den meningen sker lite av en uppluckring av den tidigare maktduopolen som har funnits i denna region. Det är möjligtvis det som också leder till de nervösa och oacceptabla reaktioner som har lett till dödsoffer i det här konkreta fallet. Jag glömde att svara på frågan om konsulär hjälp till svenska medborgare tidigare. Jag konstaterar att ingen sådan konsulär hjälp har begärts. Det skulle vi självfallet ha gett om så hade varit fallet. Till slut har förmodligen alldeles rätt. Jag ska titta på hur UD:s hemsida ser ut. Jag tror att det finns länkar, och sedan får man klicka ytterligare en gång. Mot bakgrund av vad jag själv har sagt är det nog ett otillfredsställande arrangemang. Vi får se om vi inte kan göra detta bättre. Då kanske vi också kan föra diskussioner som denna utifrån en bättre gemensam bas. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2010/11:327 om medverkan i för mänskliga rättigheter 12 Utrikesminister (M): har frågat biståndsministern huruvida medverkan i legitimerar icke-demokratiska stater och hur hon avser att förbättra situationen i rådet vid ett svenskt medlemskap. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Att främja och försvara de mänskliga rättigheterna är, som alldeles har framgått, en i svensk utrikespolitik. för mänskliga rättigheter, det vi normalt kallar , är FN:s huvudsakliga organ för behandling av frågor som rör mänskliga rättigheter. Det är därför naturligt för att engagera sig aktivt i rådet. Om blir medlem kommer vi att verka för att uppmärksammar och påtalar situationer med allvarliga och systematiska kränkningar av mänskliga rättigheter. kommer vidare att från ett rättighetsperspektiv betona implementeringen och genomförandet av de mänskliga rättigheterna. rapportörer, konventionsorgan och granskningar av MR-situationen i medlemsländerna har en central roll för att följa upp de åtaganden som medlemsstaterna har gjort. Vi kommer också att verka för att mänskliga rättigheter blir en starkare drivkraft för förändring och för en utveckling mot en hållbar fred, demokratiska rättsstater och jämställda samhällen. Den utveckling som vi ser i stora delar av världen visar att ett långsiktigt, demokratiskt samhällsbygge kräver respekt för mänskliga rättigheter som grund. När inrättades efter beslut av fanns det höga förväntningar på organet, inte minst från svensk sida. har inte helt levt upp till dessa förväntningar. har vi däremot sett en utveckling i mer positiv riktning. medlemskap har suspenderats mot bakgrund av landets grova brott mot de mänskliga rättigheterna. har också behandlat akuta situationer för de mänskliga rättigheterna genom särskilda sessioner om specifika ländersituationer: , och . Detta visar att , i det nya läge som uppträtt, kan agera snabbt och effektivt i enlighet med sitt mandat. har också under den senaste rådssessionen , bland annat på svenskt initiativ, beslutat att upprätta en så kallad specialrapportör för situationen för mänskliga rättigheter i . Detta är första gången en rapportör upprättas av för att se över situationen i ett enskilt land. Rapportören ska i ett första skede rapportera till generalförsamling . kommer fortsättningsvis att prioritera förbättringar och reformer av rådets arbete. Sammantaget är målet med medlemskap att föra en aktiv politik i dessa frågor. Det innebär bland annat att brott mot mänskliga rättigheter även i fortsättningen kommer att kritiseras skarpt. 13 (SD): Jag får tacka för svaret från . Ambitionerna som utrikesministern målar upp är förvisso lovvärda, men har allt nya namn antogs efter dess föregångare Kommissionen för mänskliga rättigheter skämt ut sig ordentligt precis som sin föregångare. Som jag skrev i interpellationen har enligt andelen fria stater i rådet sjunkit till strax . Det är alltså en majoritet av stater i rådet som varken har demokrati eller frihet för sina medborgare. Länder som sitter i detta råd är, som utrikesministern säkert vet, , , och tills även . Detta råd, som paradoxalt nog kallas , består alltså av några av de värsta förbrytarna mot mänskliga rättigheter . Utrikesministern påtalar att han sett en mer positiv utveckling i rådet och hänvisar till att uteslutits och att sessioner hållits rörande till exempel . Jag ser det snarare som ett tecken på att helt enkelt känt sig tvunget att göra det i ljuset av den uppmärksamhet och även åtnjutit, och det gör man för att inte dumförklara sig alltför uppenbart igen. Bara det faktum att detta råd, som domineras av ofria stater, inte ville agera förrän det stod klart att Gaddafi tappat kontrollen över landet. Det blir alldeles uppenbart när man betänker att det bara var så sent som som valdes in i rådet! var jättebra och ska vi tro att rådet har kommit till insikt. , inte så länge sedan med andra ord, tog fram en rapport som hyllade för dess demokratiska system och för skydd mot mänskliga fri- och rättigheter. Rapporten skulle antas ! Det var alltså inte speciellt länge sedan rådet visade vad det egentligen står för. FN har med andra ord inga problem med diktaturer så länge de är starka nog, kan det synas. Först när de faller har FN synpunkter på deras bristande respekt för mänskliga rättigheter. Jag anser inte att detta är ett tecken på en positiv utveckling . Att rådet agerar snabbt kan jag inte hålla med om. Stater som , och har undgått kritik . Jag skulle inte i likhet med vilja kalla det för att agera snabbt, även om man möjligtvis har gjort det alldeles . Detta råd, som är en efterföljare till den totalt misslyckade Kommissionen för mänskliga rättigheter, har tillkomst 2006 ägnat av sina resolutioner åt demokratin och övriga åt och . 189 av FN:s länder har det inte vidtagits några åtgärder mot alls, och fick ofta beröm för bra samarbete. beslöt det muslimkontrollerade rådet att riva upp mandatet om yttrandefrihet så att dess expertutredare avkrävs rapport om sådana som missbrukar denna frihet, det vill säga de som vågar säga något som av muslimerna kan uppfattas som stötande för deras uppenbart känsliga sinne. antog rådet en Pakistansponsrad resolution som säger att förtal av religioner är att likställa med övergrepp mot de mänskliga rättigheterna, och återigen var det bara islam som nämndes i sammanhanget. Detta är bara ett litet axplock av den kritik som kan framföras mot det här nya rådet tillkomst 2006. I ljuset av allt detta och även rådets agerande , anser inte utrikesministern att genom sin medverkan skulle legitimera detta råd och det farsartade agerande som i princip alltid blir resultatet? Tror utrikesministern verkligen att kommer att få dessa odemokratiska stater att förstå sina fel och brister och därmed bättra sig? 14 Utrikesminister (M): Vi lever, och det kommer knappast som någon sensation om jag säger det, i en värld där inte alla länder är demokratier. Av detta kan man dra två slutsatser. Den ena är att man ger sjutton i världen och drar sig ur den. Den andra är att man försöker engagera sig mer i den för att förändra den till det bättre. Jag tror att det är rimligt att dra den senare slutsatsen snarare än den förra. För att gå tillbaka till den numera rätt långa historien av samarbete i så sattes denna organisation upp med en kompakt majoritet av länder som icke var demokratiska. Vi har successivt genom stora förändringar i världen kommit fram till en situation där huvuddelen av medlemsstaterna i har någon typ av representativt styre. Det innebär inte att vi är nöjda med situation som den är, men jag tror inte att det var någon som , 60-talet, 70-talet eller 80-talet krävde att skulle lämna bara därför att det inte var en majoritet av demokratier. Vi måste vara med i ett samarbete och sträva efter att förändra. Detta gäller också Rådet för mänskliga rättigheter. Det är alldeles riktigt att där sitter en del länder som har betydande brister, lindrigt uttryckt, i sin respekt för de mänskliga rättigheterna. Men de underkastar sig genom medlemskapet i rådet en granskning som kanske med alltför små steg för vår smak, men dock steg, förhoppningsvis rör sig i rätt riktning. Jag tycker att det vi har kunnat se , inte minst beslutet om att tillsätta en rapportör vad gäller situationen i , är att det finns lite ökade möjligheter att utnyttja rådet för att föra frågan om mänskliga rättigheter framåt. Ett är jag alldeles säker på: Skulle vi som tror på mänskliga rättigheter och demokrati säga att vi inte vill vara med kan vi vara alldeles övertygade om att de som inte tror på demokrati och mänskliga rättigheter kommer att dominera fullständigt. Då får vi en, åtminstone på marginalen, ännu sämre värld, och det kan inte riktigt vara det som var meningen med utrikespolitik. 15 (SD): Tack för svaret! Utrikesministerns förhoppning om att eventuella deltagande i rådet medför någon skillnad kan jag inte riktigt hålla med om. Länderna till rådet utses på regional basis, vilket innebär att om deltar i rådet ersätter vi något annat västland. För majoritetsförhållandena i rådet kommer det inte att spela någon roll över huvud taget. Vi kanske ersätter ett land i till exempel. Det är inte heller troligt, som jag indikerade tidigare, att skulle kunna tala till exempel eller till rätta. Jag tror inte att utvecklingen i världen mot mer demokrati har någonting med FN att göra över huvud taget, allra minst med det här människorättsrådet som man var tvungen att göra om därför att det misslyckades kapitalt. Detta råd och föregående råd har snarare varit en hemvist för diktaturerna för att skydda sina egna system och sig själva från kritik, eller vad det nu kan vara. Jag ser det mer som ett medel för dem att verka. Det är kanske därför de är så intresserade av att ingå i det här människorättsrådet. Jag är medveten om utrikesministerns ställning i frågan det är lovvärt att tro att man kan påverka genom rådet och även regeringens ställning i frågan. Men jag har inte hört några övertygande argument som kan försvara deltagandet i detta råd. Jag anser att det bästa vore om vi stod utanför för att signalera att vi inte tänker låta oss dras med i det här skämtet till organisation. Ännu bättre vore om alla demokratiska länder valde att hoppa av , för då skulle dess betydelse sjunka till noll och ingenting. Det är ungefär där dess betydelse borde vara. Såsom det är legitimerar andra väststater rådet. Om går med kommer vi också att göra det. I det långa loppet är lösningen, menar jag, högst troligen ett FN utan diktaturer eller teokratier, ett Förenta demokratiska nationerna. Men där är vi tyvärr inte . I detta anförande instämde (SD). 16 Utrikesminister (M): Jag kan självfallet inte garantera att vi kommer att lyckas om vi försöker med för mänskliga rättigheter. Men jag kan absolut garantera att vi inte kommer att lyckas om vi inte försöker. Utrikespolitiken handlar inte om att ställa ut några löften om att vi med några snabba uttalanden ska förändra världen till det bättre. Utrikespolitiken handlar om ett mödosamt arbete för att ibland med framgångar, ibland med motgångar, försöka tillvarata svenska intressen och värna de värderingar som vi och de europeiska demokratierna står för. Då får man utnyttja de forum som finns. Vill man inte göra det kan man krypa in i sin lilla jordkula och hoppas att världen blir bättre i alla fall. Men det är inte säkert att den blir det, och då får man stanna i jordkulan. Jag vet inte riktigt vad som är slutsatsen av resonemang på slutet att det är beklagligt att det inte är en majoritet av demokratier, att inte alla är demokratier inom FN. Är slutsatsen då i analog med vad som sades om att vi ska gå ut ur FN? Exakt samma argument kan anföras mot medlemskap i . Huvuddelen av frågorna går till för avgörande där, till exempel frågan om medlemskap. Är vi inte beredda att vara med där på grund av att alla inte är fullfjädrade demokratier då får vi lämna och krypa ännu längre ned i den där lilla jordkulan. Det tror jag inte är bra vare sig för världen eller för . Men ska vi vara med i FN fortfarande enligt resonemang, varför ska vi då det med tanke på det resonemang han förde ? 17 (SD): Man kan utnyttja de här forumen till att visa att man inte gillar dem, att man inte gillar det de står för, att man inte gillar den de icke-demokratiska staterna har gjort dem till åt sig själva genom att lämna dem, genom att inte delta. Det är precis som när man lämnar ett möte om någon säger något olämpligt, såsom var fallet bland vissa deltagare, inte vad jag minns, där Ahmadinejad talade i . Det är också ett sätt att påverka att inte delta i ett råd som detta. Det är ett sätt att bedriva politik på helt enkelt. Det jag pratar om som en lösning i det långa loppet är ett FN med demokratiska stater. Jag menar att det vore mycket bättre ifall de icke-demokratiska staterna inte skulle ingå i vare sig människorättsrådet eller generalförsamlingen. Jag tycker att det är någonting man borde eftersträva. Det kanske är en vidare diskussion än vad den här interpellationen tar upp, som i första hand handlar om människorättsrådet. En diskussion om hur FN ska se ut och om dess vara eller icke-vara i nuvarande form är ytterst aktuell. Det är en diskussion som jag gärna tar. Jag är en av dem som förespråkar ett Förenta demokratiska nationerna och inte ett FN som, återigen, domineras av icke-demokratiska stater som kan använda FN som ett vapen, vilket de ofta gör, för sin agenda och sina ändamål, ofta och gärna mot och andra demokratiska stater och ofta för att skydda islam från berättigad kritik och vad det nu må vara. FN har alltså extremt många stora brister som jag gärna diskuterar, även om det ligger utanför denna interpellation. 18 Utrikesminister (M): Det är möjligt att jag har missuppfattat någonting, men inte blev jag så mycket klokare av detta. säger att anledningen till att vi ska vara med i FN är att man kan utnyttja detta forum för att göra gällande sina ståndpunkter och för att framföra synpunkter på dem som inte lever upp till de mänskliga rättigheterna. Det tycker jag är ett utomordentligt bra argument för att vara med i och dess olika organ, varav det finns väldigt många. Rådet för mänskliga rättigheter är ett av dessa organ som dessutom är fokuserat på just den typen av problem. Sedan finns det många andra organ i FN som vi är med i där frågan om de mänskliga rättigheterna inte kommer upp naturligt, men där vi förvisso samarbetar med länder som inte är demokratiska. Här har vi ett organ där vi legitimt kan ta upp och kritisera dem. Att mäla sig ur just den delen av FN-samarbetet som handlar om mänskliga rättigheter och vara med i resten förefaller mig från en logisk utgångspunkt, lindrigt uttryckt, något lite haltande. Sedan kan vi alla önska en värld med bara demokratier jag delar gärna denna önskan men då vill jag gärna vara med och verka för att den världen kommer till stånd och inte bara krypa hem till jordkulan och låtsas som att världen inte finns. Det kommer inte på marginalen att leda till ett bättre resultat. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2010/11:334 om samarbete i och det arktiska området 19 Utrikesminister (M): har ställt frågor om regeringens politik för och . Han undrar vad som uträttats under ordförandeskap i och vilka planer som finns för dess återstående . och strategiska betydelse växer, både som källa till viktiga råvaror och knutpunkt för transporter. Människans avtryck blir djupare i en region som är miljömässigt utsatt och där klimatförhållandena utmanar. För att garantera säkerheten i en sådan miljö krävs intensivt internationellt samarbete. arbetar därför för synergier såväl mellan och som med Nordliga dimensionen och andra organisationer. Ett centralt tema för det pågående ordförandeskapet är en hållbar ekonomisk tillväxt. har unika tillgångar på strategiskt viktiga råvaror malm, sällsynta mineraler, skog och fisk. De lägger grunden för fortsatt tillväxt i regionen. är redan världsledande i att ta till vara sina resurser på ett effektivt och miljömässigt hållbart sätt. För att förverkliga regionens potential krävs fungerande transportlösningar som förenar med världsmarknaderna. Här är pådrivande. i möttes näringsministrar någonsin för att på svenskt initiativ diskutera hur vi kan samarbeta för en hållbar hantering av regionens naturresurser och främja förnybar energi och energieffektivisering i regionen. Till detta möte presenterades en ny svensk studie om regionens råvarupotential, beställd av . träffades sedan transportministrarna från och andra nyckelländer, inklusive , i för att diskutera framtidens transportlösningar i norr, och satte jag, och våra Barentskollegor regionens naturresurser på EU-kartan. Vi for till och förde intensiva diskussioner med EU-parlamentariker, industrikommissionären och näringsliv från hela . Vi uppmärksammade den viktiga roll som kan spela i EU:s råvaruförsörjning, men också vad vi kräver från EU för att förverkliga regionens potential. Det svenska ordförandeskapet gör mycket för handeln och näringslivet i regionen. Bland annat har tagit initiativ till och finansierat en ny tjänst i gemensamma sekretariat i som hjälper regionens aktörer företag, myndigheter, universitet och andra att dra maximal nytta av de betydande källor till projektfinansiering som finns i och EU. I början av det svenska ordförandeskapet genomfördes också i ett seminarium för regionens företag, i syfte att främja den internationella handeln i . reser statssekreterare med en handelsdelegation till för att främja kontakterna och affärsmöjligheterna mellan de svenska Barentslänen och nordvästra . hålls i , där hundratals företag från hela regionen möts för att diskutera företagandets villkor i norr. arrangerar den stora integrerade övningen Barents Rescue, där sjukvård, räddningstjänst, polis och andra vitala samhällsfunktioner i , , och deltar med omkring 500 personer . Denna komplexa övning och det intensiva myndighetssamarbete mellan fyra länder som krävs för att den ska bli möjlig stärker regionens säkerhet och bidrar väsentligt till visionen om som ett lågspänningsområde. Arbetet med miljö och klimat, slutligen, är helt centralt för och det svenska ordförandeskapet. Samarbetet i regionen bidrar till vattenrening, till minskade kemikalieutsläpp och till att möta klimatutmaningarna i de känsliga ekosystemen i norr. Tack vare ett projektbaserat arbete under ledning av och genom goda kontakter med inte minst går arbetet framåt med att rena de värst nedsmutsade så kallade environmental hot spots i . har dessutom via Sida upprättat en särskild fond, det så kallade Barents Window, som bland annat ska bidra till ökad energieffektivitet i få saker kan ha en större positiv inverkan på regionens miljö. Dessa är några av de initiativ som det svenska Barentsordförandeskapet har tagit för att främja säkerheten, den ekonomiska tillväxten och miljön i . Låt mig också meddela att presenterade regeringen en svensk strategi för hela Arktisregionen av vilken i alla fall delar av är en viktig del. 20 (S): Först vill jag säga att jag blev så upprymd av utrikesministerns svar på den förra interpellationen som vi alla demokratiska partier delar till fullo. Jag ska också tacka statsrådet för svaret på min interpellation. Det är ett antal aktiviteter som statsrådet radar upp som har ägt rum , och säkert är många av dem väl värda och bra genomförda. Jag ska återkomma med några kommentarer kring det. Jag vill inledningsvis ändå påpeka att det känns lite förvånande att man måste ställa en interpellation för att få en redovisning av de här frågorna i . Borde inte egentligen det initiativet tas av regeringen och ansvarigt statsråd? är ett oerhört resursstarkt område ett av världens, om inte världens, rikaste råvaruområden. Det är kornbord när det gäller olja, gas, vattenkraft, skogsråvara, mineraler, fisk och vilda djur. Det finns också en fantastisk natur. I området bor 5,9 miljoner människor. Här finns oanade möjligheter som kan skapa och säkerställa välstånd i vårt land men också för våra grannländer i norr. I statsminister första regeringsdeklaration skrevs det in att det skulle bli mer fokus på Barents. Jag blev själv väldigt glad för det. Det var en bra ansats som givetvis observerades uppe i norr och som skapade förväntningar.