prot · GY0987 · 2011-04-13 00:00:00 — Därför behöver vi naturligtvis förstärka arbetslinjen, men avvisar alla de särskilda steg vi vill ta vare sig det handlar om ytterligare satsningar på sfi, instegsjobb, förstärkning av arbetslinjen eller nystartszoner. Därtill vill man återbygga de olika bidragssystem som ofta låst fast människor i utanförskap. Det går inte riktigt ihop. Om menar att det är bra med invandring och att människor kommer hit och arbetar och försörjer sig, varför vill då inte förstärka arbetslinjen i det svenska samhället så att vi får fler människor i arbete? Det hjälper ju inte att vill stänga gränserna om han vill låsa fast i en situation där de många människor som är här inte får möjlighet att bidra på det sätt de kan. 130 (SD) replik: Vi har sett det som regeringen presenterar i vårpropositionen förut. Ekonomin ska växa och arbetslösheten och utanförskapet pressas tillbaka. Man misslyckades förra gången, och man har misslyckats alla andra gånger man försökt. Vi har inte sett en vettigt fungerande arbetsmarknad sedan 70- eller 80-talet. Däremot såg vi en arbetsmarknad som fungerade . Jag erkänner att vi tidigare hade en invandringspolitik som bedrevs på ett mycket mer ansvarsfullt sätt. Jag kan inte stå här och bara tala negativt om invandring, utan jag måste också erkänna de fördelar som finns med densamma. Problemet är att vi tagit emot alldeles för många på , och vi tar fortfarande emot för många på . Det är därför regeringen måste fortsätta med sina integrationsåtgärder med instegsjobb och nystartszoner, där vissa utsatta så kallade utanförskapsområden ska få sänkta socialavgifter, och så vidare. Det vänder vi oss emot. Med den politiken kan vi under inga omständigheter lösa problemet men sysselsättningen, utan vi befäster utanförskapet. Det tog jag också upp i mitt huvudanförande. Sammantaget har vi inga ambitioner att stänga gränserna. Vi vill bara anpassa invandringen till en nivå som vi klarar av att hantera. 131 Finansminister (M) replik: Såvitt jag förstår är det ambition att minska invandringen . Då har man i relativt stor omfattning stängt dörren för att människor ska komma hit. Jag tror inte att det är en politik som är bra för . Jag tror att öppenhet bygger välstånd. Jag tror att öppenhet bygger välfärd. Det är också en ologisk politik. Vi har stora grupper utrikes födda som befinner sig i . Många har den bakgrunden. Vad händer om vi försämrar svenska för invandrare? Jo, det blir svårare för invandrare att komma in på svensk arbetsmarknad. Vad händer om vi tar tillbaka instegsjobben? Jo, vägarna till arbete blir längre. Fler invandrare fastnar i långvariga integrationsproblem. Vad händer om vi bygger ut bidragssystemen på det sätt som aviserar? Jo, fler människor fastnar i bidragsberoende, inklusive fler invandrare. Och man säger nej till nystartszoner, som gör att vi kan möta människor från andra länder med mer av tillväxt och utveckling. Om man tillämpar recept blir integrationsproblemen större. 132 (SD) replik: Vår ambition är att minska invandringen , men det gäller asyl- och anhöriginvandringen, inte hela invandringen som sådan. Det finns flera områden där vi inte kan begränsa invandringen. Vi har till exempel den fria rörligheten i och de svenskar som kommer tillbaka till landet. Jag håller inte med om att det är en ologisk politik. Ska lyckas med sin ambition att pressa tillbaka arbetslösheten till måste man sätta även invandrarna i jobb. Man måste också hålla kvar äldre i jobb, och man måste lyckas mota ungdomsarbetslösheten. Det har misslyckats gång på gång, trots alla de regeringar som försökt och den kris vi då hade. Den massinvandringspolitiken har bedrivits . Det är därför vi ställer dessa nya krav. 133 (MP) replik: Ett av globaliseringens starkaste kännetecken och en konsekvens av ökad rörlighet är den internationella handeln. Det gångna halvseklet har det skett en dramatisk ökning i handels- och investeringsflödena över nationsgränserna som det har skett en stark ökning av den internationella migrationen. Ganska ny forskning visar tydligt att handeln ökar med mer migration. Ju fler som invandrar från ett land, desto mer ökar handeln med just det landet. Det är ett mycket starkt samband. Forskningen visar att en 10-procentig ökning av migrationen från ett visst land genererar en 6-procentig ökning av exporten till landet i fråga och en 9-procentig ökning av importen. Det är inte så konstigt. Det handlar om mänskliga kontakter. Människor som lämnar sitt ursprungsland för att bygga en tillvaro någon annanstans är informationsbärare och bär med sig unika kunskaper om sina ursprungsländer. De har nätverk och vet förutsättningarna i sina länder, vilket till exempel är bra om man ska driva företag. Men de för också med sig en efterfrågan på nya produkter och tjänster. Den ökade handeln får naturligtvis konsekvenser för ekonomin, inte minst i ett exportberoende land som . Man kan undra hur utvecklingen skulle bli om vi i stället stängde gränserna nästan helt. Om vi stänger människor ute minskar också intresset för handel med . Så enkelt är sambandet. Jag skulle vilja fråga om vill minska handel med andra länder. 134 (SD) replik: Vi är för frihandel. Vi är för det samarbete vi har med Europeiska unionen. Det har vi aldrig sagt någonting emot. Det vi däremot inte är för är den överstatlighet som Europeiska unionen prackar på oss, och där har också sina poänger . Det är klart att handeln ökar om det kommer mer människor. Vissa människor kommer hit med idéer. Men vi har fortfarande inte någon positiv nettoeffekt av det hela. Det är det som jag påtalar . Som jag sade i ett tidigare replikskifte med har vi en nettokostnad på åtminstone 1 av bnp för den invandrarmottagning vi har. Det är klart att vi inte ska stänga gränserna nästan helt. Det är asyl- och anhöriginvandringen vi ska begränsa. Det är det vår politik går ut på. Jag går in på arbetskraftsinvandringen, för det är den politiken står och förespråkar just , som jag tolkar det. Man har träffat ett avtal med regeringen om att vi ska öppna våra gränser för att fler människor ska kunna komma hit. Men av de människor som kommer hit har det visat sig att har en högskoleutbildning och någon form av specialkompetens som efterfrågas på den svenska arbetsmarknaden. Hur ska vi kunna dra nytta av den massiva invandring som ni står för? Det är som sticker ut rejält om vi tittar på västländerna. Den stora massan av de människor som kommer hit saknar den adekvata kunskapsnivå och utbildning som krävs på den svenska arbetsmarknaden. 135 (MP) replik: sticker ut, men inte genom att vi tar emot flest de flesta flyr inom sitt närområde utan genom att det finns en bred politisk samsyn om att det är bra med ökad rörlighet. Jag är väldigt stolt över att vi sticker ut på det sättet i . Ni säger att det ni vill ta bort är asyl- och flyktinginvandringen. Detta gäller de människor som behöver allra mest skydd. Men det är inte rätt att det jag pratar om är kopplat bara till arbetskraftsinvandring, utan om man kommit hit för att man sökt skydd finns ändå tydliga effekter på ekonomiskt utbyte och handel. Det var inte kopplat bara till arbetskraftsinvandringen. Men om jag inte missminner mig är det inte alls bara där ni vill begränsa. Ni vill inte heller att man ska få komma som arbetskraftsinvandrare och sedan få stanna permanent eller få ta med sig sin familj, utan vill mer ha ett gästarbetarsystem. Jag är väldigt stolt över att vi har arbetskraftsinvandring inte bara för högutbildade. Hela arbetsmarknaden och marknaden får styra. Arbetsgivarna bedömer om de har behov. Det är inte bara vissa yrkesgrupper som vi välkomnar till . 136 (SD) replik: Det svenska systemet för arbetskraftsinvandring sticker ut, men vi sticker också ut genom att vi tar emot flest asylsökande per capita i hela västvärlden med undantag för två mikroländer nere i . är den tredje största mottagaren av asylsökande, trots vår befolkning på ungefär 9,4 miljoner människor. Det är klart att den här politiken sätter sina spår. Den sätter djupa spår i välfärden. Kan vi komma till rätta med den här politiken kan vi skapa utrymme för välfärdssatsningar. Vi kan på detta sätt också skapa fortsatt utrymme för skattesänkningar. Det är det som är kärnan i vår politik. 137 (C) replik: I mitt anförande talade jag om vikten av att blir ett välkomnande nybyggarland där alla tillåts vara arbetsmyror och där alla ges möjlighet att förverkliga sina drömmar. Jag talade också om att alla ska få chansen till jobb, att alla ska känna att de behövs och bidrar och att man ska kunna försörja sig själv. I nybyggarlandet ska det vara lätt att utbilda sig, att starta företag och att komma in i samhället. Det ska gå att lyckas direkt. Alla ska kunna bli sin egen lyckas smed. Jag vet att min och vision inte delas av och . Men jag vill ändå ta upp en hel del talande statistik som visar att invandrare bidrar till det svenska samhället och till vår gemensamma välfärd. Det om något är välfärd, med anledning av det tidigare replikskiftet. Vi vet också att vi framöver kommer att behöva fler som arbetar för att kunna försörja en allt större och åldrande befolkning. Invandrarnas bidrag är betydande och kommer att behövas än mer . var av alla läkare i födda utomlands, liksom 24 ½ procent av alla tandläkare. Motsvarande siffror för vårdbiträden och personliga assistenter var . Det är alltså en stor andel av våra välfärdsarbetare som har sitt ursprung utanför gränser och som tillför sin kompetens och sina erfarenheter när de kommer hit för att arbeta och försörja sig själva och sina familjer. Vidare skulle många av våra hotell och kontor förbli ostädade utan invandrares insatser. De utgör nämligen av denna yrkeskår. I många branscher i är vi helt beroende av en öppen och verklighetsnära syn på värdet av invandring. Utan invandrare bromsar upp, och våra tillväxtutsikter försämras. Vilken är lösning, ? Vilka ska fylla hålen i den svenska välfärden nu och om er politik blir verklighet? 138 (SD) replik: Företagande är någonting som också vurmar för, men vi gör det mer långtgående än allianspartierna. Allianspartierna tog ifrån småföretagarna rabatten på de första anställda. Småföretagen stod för i princip hela sysselsättningstillväxten under den förra mandatperioden. Som straff för det lade regeringen extra skatt på småföretagen och införde i stället en generell sänkning av de sociala avgifterna. Det gynnar givetvis de stora företagen mer än småföretagen. Låt oss prata också om detta! pratar om att hon vill se fler som arbetar. Hon tror att den situation vi har med en åldrande befolkning måste lösas genom invandring. Läser man prognoser ser man att vi kommer att ha ett beräknat utanförskap på runt en miljon människor ända fram . Då ska man också ha i åtanke att SCB i dessa prognoser räknar med en invandring på runt 70 000 människor. står regeringen här och öppnar för ytterligare invandring. Man tittar ensidigt på de fördelar som finns med de enskilda exempel man har hittat, men man tittar inte på helheten. Det är där vi har bristen hos regeringspartiernas företrädare. 139 (C) replik: En av fyra läkare och en av fyra tandläkare kommer från andra länder. svarade inte på min fråga om hur vi ska fylla hålen i den svenska välfärden nu och om politik blir verklighet. Invandrarna bär inte bara upp stora delar av den svenska välfärden. De är även generellt sett mer företagsamma och entreprenöriella än svenskfödda. Glädjande nog är dessutom trenden tydligt positiv. Enligt publicerad forskning har andelen företagare bland utomeuropeiska invandrare, både kvinnor och män, i många fall fördubblats . De har fler anställda och högre omsättning än svenska företagare. Det är fantastiska siffror! Jag är övertygad om att det kan bli ännu bättre om mottagningssystemet fokuserar mer på de möjligheter som eget företagande innebär. visar annan forskning precis det som tog upp: att invandrares företagande leder till ökad handel med ursprungsländerna. Det är ännu en positiv effekt av tillväxt och sysselsättning i . Hur ser på invandrares företagande? Bidrar det till utveckling eller är det en hämsko? 140 (SD) replik: Jag noterar att inte ville prata om näringspolitik och företagsfrågan. När det gäller invandringen, för det verkar vara den som vill fokusera på, och hur vi ska fylla hålen i välfärden är det den fråga även vi ställer oss. Hur fyller vi välfärdshålen när vi har en situation där nettoinvandringen kostar mellan 1 ½ och av bnp? Det är just det som är kärnan i vår kritik mot den förda regeringspolitiken. Jag tittade på utbildningsstatistik för nyanlända invandrare. Av dem har en förgymnasial utbildning. Hur ska vi sätta alla dessa i jobb i ett där av de utannonserade arbetena saknar krav på utbildning. 141 (V) replik: Teorin bakom jobbskatteavdraget är, kunde vi bland annat höra av , att sätta press nedåt på lönerna, det vill säga löntagarna får en mindre andel av vinsterna. Det blir en överföring från dem som jobbar till dem som äger företagen. Jobbskattavdraget sorterar också in människor i närande och tärande, där tärande är till exempel pensionärer som betalar mer i skatt än löntagare. Men ännu mer tärande är tydligen de sjuka som ska betala en högre skatt ändå. Jobbskatteavdraget ökar också inkomstskillnaderna och gynnar framför allt högavlönade män som till exempel . Det senaste jobbskatteavdraget har en fördelning på till män och till kvinnor. De som tjänar får i skattesänkning, och de som tjänar mindre får . Det blir alltså kraftigt ökade inkomstskillnader, vilket också står i propositionen. Därför skulle jag vilja höra och motivering. Hur ser ni på teorin och värderingarna bakom jobbskatteavdraget, och varför står ni bakom dem? 142 (SD) replik: Man kan konstatera att sitter fast i sina välfärdsmodeller och fördelningspolitiska visioner. Man vill satsa mer på välfärden, men man vill göra det genom att beskatta de människor som man vill tilldela extra resurser. Man kritiserar allt som man själv inte står för såtillvida att det till och med är dåligt att den som arbetar över huvud taget ska få något ut av det hela. Vi står bakom de fyra jobbskatteavdragen. Vi har ställt oss tvekande till det femte just för att vi vill förstärka välfärden. Med vår politik frigör vi resurser som är fastlåsta i en misslyckad integrationspolitik för att stärka flera av just de områden som vill stärka utan att behöva stärka skatteintäkterna. Det är här vi borde ha utgångspunkten i vår diskussion. Med det som utgångspunkt skulle vi kunna inleda ett samarbete för att förstärka välfärden utan att behöva utarma arbetarna. 143 (V) replik: Jag tror inte att riktigt förstod vad jag sade. Jag skulle vilja höra varför man står bakom teorin och värderingarna bakom jobbskatteavdraget. Det visar sig ju att det går ut på att man ska sänka lönerna för löntagare. Det visar sig att det går ut på att man ska överföra pengar från löntagarna till företagsägarna. Det visar sig också att man delar in människor i närande och tärande, det vill säga att man gör skillnad mellan människor som har turen att få ett arbete och människor som har oturen att bryta benet eller få cancer. De ska straffas ekonomiskt. Det är det ni står bakom när ni står bakom jobbskatteavdraget. Det är en politik som gynnar högavlönade män, vilket är mycket tydligt. Jag kan i och för sig förstå det ni är ett borgerligt parti, och det har ni mycket tydligt visat men jag skulle ändå vilja höra hur ni förklarar med era egna ord varför ni står bakom jobbskatteavdraget. Det gjorde inte över huvud taget. Borgerliga värderingar är tydligen det som gäller även i det här fallet, och då står man även bakom hela denna teori. 144 (SD) replik: Vi vill stärka välfärden, precis som . Men det måste också löna sig att arbeta. Regeringen som får ta ansvar för sin egen politik. Det är de som sätter upp förklaringen att om vi straffar de sjuka och de arbetslösa så skapas nya jobb. Det är ingenting som vi säger eller står bakom. Det vi står bakom är att om man begränsar invandringen så skapas och frigörs resurser så att vi både kan stärka välfärden och göra det lönsamt att arbeta. 145 (KD) replik: Jag ska borra lite till i det jag borrade i lite grann , nämligen den framtida finansieringen av välfärden, och få lite förklaringar kring det. Det kan grunna på. I de beräkningar som SCB gör för att vi över huvud taget ska kunna ha en välfärd i vårt land och för att se till att vi har så pass många som kan jobba och försörja den del som inte jobbar måste vi ha en nettoinvandring på minst 25 000 personer . Det är alltså SCB:s beräkning, och det handlar om nettoinvandringen. ska vi komma ihåg att den största gruppen invandrare till faktiskt är svenskar, så det måste man också ha med i dessa beräkningar. Jag har en fundering till. säger att asyl- och anhöriginvandringen ska begränsas. Det är vad politik går ut på. Jag tolkar det som att alla som kommer till för att jobba och har ett jobb är välkomna. Vi har en stark exportindustri, och vi behöver i många fall få in hjälp från utländsk expertis för att sälja våra varor. Därför ser vi över det här med en expertskatt, och enligt min tolkning skulle det alltså vara okej för er. Men om vi hjälper en av dessa utländska experters medmänniskor eller landsmän i , då är det fel. Är det så vi ska tolka och politik? 146 (SD) replik: Vid budgetdebatten tog tog upp det här med SKL och att SKL antog att vi behöver en stor nettoinvandring för att lösa välfärdsproblemet. låter det som att Sellström också tolkar SCB så. Det är klart att SCB gör sina prognoser utefter regeringens politik. Fortsätter man med den politik som regeringen står för där man inte får in de här människorna som är i utanförskap, då är det klart att man skulle kunna göra den teoretiska bedömningen, men det är en bedömning som inte jag delar. För min del anser jag varken att svenska folket är obildbart eller att en stor invandring kan lösa den här problematiken. Om vi sänker ambitionen vad gäller asyl- och anhöriginvandring skapar vi också utökade chanser för de människor som kommer att verkligen få arbete. Det är detta jag försöker påtala. Det är därför jag säger att vår politik går ut på att sänka asyl- och anhöriginvandringen . Det är någonting jag måste stå här och upprepa , eftersom ni inte tar in det. 147 (KD) replik: Jag hör vad säger, men han svarar faktiskt inte riktigt på frågan: Om vi tar hit utländsk expertis, vilket vi gör , och vi måste ta hit än mer för att vi ska kunna sälja och exportera varor till andra länder, då säger att det är okej. Det är fortfarande min tolkning. Men om vi tar hit en av hans eller hennes landsmän som har problem och jobbigt då är det fel. Vi ska alltså nyttja utländska arbetare för att hjälpa vår egen industri. Men om vi hjälper någon som har problem från deras hemland då är det fel. Det är fortfarande min tolkning. Gör jag rätt tolkning, eller gör jag fel tolkning? 148 (SD) replik: Vi ställer oss bakom ett gästarbetarsystem. Det är mycket riktigt. Om det visar sig att vi inte på något sätt kan tillgodose de behov som finns på den svenska arbetsmarknaden kan vi ta hit expertis under tillfälliga former fram till dess att vi har löst den inhemska problematiken i vårt land. Detta handlar för er del inte om att hjälpa människor. För vår del gör det det därför att med en begränsad invandringspolitik kan vi rikta mer resurser till de människor som faktiskt har dessa behov. Med mer resurser till kan vi hjälpa de människor som faktiskt har behov, om det är det som är utgångspunkten. Men det är inte det som är utgångspunkten för regeringen. Utgångspunkten för regeringen är att skapa ett överutbud av arbetskraft så att man därigenom kan pressa ned lönerna och så att man därigenom kan hålla den tunga storindustrin under armarna. 149 (V): Ingen är förvånad. Svaret på varje tänkbart samhällsproblem är detsamma: sänkta skatter för de rika, press nedåt på lönerna för alla andra och sålda arbetsplatser överallt i den gemensamt ägda ryggraden i samhällsekonomin. Men det som vi behöver är inte fler riskkapitalister i skolor och sjukhus. Det som vi behöver är riktiga investeringar, inte utförsäljningar. Det ska vara långsiktiga investeringar som ser till att tågen går och att de som ska söka jobb har en ordentlig utbildning. Sju av tio företag ropar efter rätt utbildad arbetskraft när vi har massarbetslöshet. Då väljer regeringen ändå att dra ned på utbildningar och arbetsmarknadspolitik och att satsa på att fasa in människor i fas 3. Regeringen räknar kallt med en stigande långtidsarbetslöshet. Men det vi behöver är en politik för full sysselsättning och ökad jämlikhet som rustar för framtiden. Regeringen vill gärna få oss att tro att det går att sänka skatter och ändå investera i välfärd, infrastruktur och bostadsbyggande. Men det visar sig nu svart på vitt i regeringens egna siffror att man drar ned på anslagen till välfärden i kommuner och landsting, på utbildningssidan, bostadsförsörjningen och infrastrukturen. Miljö- och klimatpolitiken består av neddragning på neddragning. Det är givet eftersom det inte går att minska skatteintäkterna och påstå att man kan förbättra välfärden och satsa på utbildning, miljö och infrastruktur . Det mest flagranta är nog ändå när regeringen påstår att ersättningen från arbetslöshetsförsäkringen på kan hindra människor från att vilja ta jobb. Är det där gränsen går för era krav på sänkta löner, ? Att påstå att det för vissa människor är mer lönsamt att leva på än att jobba visar på en människosyn som får åtminstone mig att må illa. Den förda politiken får i förlängningen stora samhällskonsekvenser. Resurser förs från den gemensamma offentliga välfärden till privat konsumtion. Det är en omfördelning från dem som har ett litet ekonomiskt utrymme till dem som redan har mer, oftast mycket mer. Jobbskatteavdraget gynnar högavlönade män men betalas av sjuka, arbetslösa och pensionärer. Framför allt drabbas vi kvinnor genom stora besparingar i sjukförsäkringen. har sjuka tvingats avstå. Det är ungefär lika mycket som de rikaste, där sju av tio är män, har fått i skattesänkningar. Barnfattigdomen liksom inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män ökar, och vi har fått 115 000 fler kvinnor som lever i fattigdom. Det femte jobbskatteavdraget ska enligt regeringens egna beräkningar ge till männen och till kvinnorna. Det ska öka inkomstskillnaderna och framför allt gynna högre tjänstemän. Tjänar man får man , tjänar man därunder får man en hundralapp. Det är inte rimligt. Det är helt huvudlöst. Men förutom att finansieringen av skattesänkningarna slår hårt mot de enskilda, som i fallet med alla sjukskrivna som slängs ut från sjukförsäkringen, slår den mot vår gemensamma välfärd. Det är väl känt att vi svenskar prioriterar bättre kvalitet i välfärden före sänkt skatt. Men en hög kvalitet i välfärden kostar också pengar, och därmed behöver man skatteintäkter. av alla förskolebarn går i barngrupper som har fler än 21 barn. har antalet anställda inom äldreomsorgen minskat med 4 000 och inom sjukvården med 6 000. På fritids har en anställd ansvar för 21 barn. Detta får konsekvenser. Äldre som är i behov av omsorg och hjälp får avstå. Personalen stressas och tvingas lämna personer i behov av hjälp och stöd åt sitt öde trots att man inget hellre vill än att hjälpa och bistå på allra bästa sätt. Kvinnor går ned i arbetstid eller slutar jobba för att vårda anhöriga för att de inte ser någon annan utväg. 50-talsvindar blåser, och vi ser återigen hur vi kvinnor får gå ned i arbetstid eller sluta jobba för att vårda anhöriga. Men regeringen tycker att det är viktigare att restaurangägare ska få högre vinster och sänker i stället restaurangmomsen. Det är en momssänkning som koster mycket mer än att återanställa de 10 000 som mist jobbet i sjukvården och äldreomsorgen. tvingas många kvinnor arbeta deltid eller tacka nej till jobb eller kan inte få jobb för att barnomsorgen inte är öppen när folk jobbar. Så många som var tredje svensk arbetar regelbundet på obekväma arbetstider. Av dem har ungefär 300 000 barn .