prot · GZ0951 · 2011-12-19 00:00:00 — På en direkt fråga till representanter för regeringen har vi fått till svar att regeringen har en beredskap för att möta olika händelseutvecklingar när det gäller de berörda företagens framtid. är det därför dags att redovisa dessa insatser. Vi socialdemokrater vill ha ett samhälle där människor har frihet att förverkliga sina drömmar och där välfärd och möjligheter kommer alla till del. Tyvärr går inte utvecklingen åt det hållet när den borgerliga alliansregeringen styr med stöd av . Nej, fru talman, i stället ökar klyftorna mellan människor och mellan regioner i . Långtidsarbetslösheten biter sig fast. Resultaten i skolorna har försämrats. Och de ojämlika förutsättningarna mellan landets olika delar har ökat. Den som märker hur klyftorna ökar vet att samhället glider isär. Den som känner att den gemensamma välfärden håller på att försvinna rustar sig för ojämlikhet. Men, fru talman, det gäller naturligtvis bara för dem som har de ekonomiska förutsättningarna och kan göra det. De som saknar pengar tillhör förlorarna och får klara sig själva när de till exempel blir sjuka eller förlorar sitt jobb. Denna utveckling är inget framgångsrecept för ett land. Det är bara tillsammans som vi kan utveckla ett modernt, jämlikt och konkurrenskraftigt . En stark gemensam grund ökar både vår gemensamma frihet och vår individuella frihet och ger oss möjlighet att växa och utvecklas. Vi socialdemokrater vill vända trenden och minska samhällsklyftorna. Om ska bli ett land där människor har samma möjligheter att utvecklas måste politiken kretsa kring sociala investeringar. Därför vill vi socialdemokrater göra den regionala utvecklingspolitiken till en central fråga, där konsekvenserna av politiken är närvarande i utformningen av strategiska politiska beslut. Detta förutsätter en samordning mellan olika politiska nivåer och politikområden. Därför måste den nationella nivån samverka mer med regioner och kommuner för att skapa bästa möjliga utvecklingsmöjligheter. I motsats till den borgerliga alliansregeringen duckar vi socialdemokrater inte inför de problem som regionalpolitiken står inför. Vi har pekat ut ett antal områden som måste prioriteras i detta arbete. För det första handlar det om den demografiska utmaningen. Befolkningsökning och förändrad sammansättning av åldersgrupperna gör att kommunernas kostnader kommer att öka med i genomsnitt . För det andra handlar det om en globalisering som har varit märkbar när det gäller sysselsättning och tillväxt. För det tredje handlar det om den tillväxten, som vi ser som en möjlighet men där bland annat boendesegregation och en alltmer ojämn tillgång till välfärd måste brytas. För det fjärde handlar det om en landsbygdsutveckling. Vi socialdemokrater ser inte ett motsatsförhållande mellan storstäder och landsbygd. Vi ser i stället möjligheter i form av arbetstillfällen och utveckling när satsningar görs så att landsbygden har rätt att utvecklas på samma villkor som andra geografiska områden. För det femte handlar det om EU-programmen, där det finns resurser som måste använda sig av för att få regional utveckling och tillväxt. För det sjätte handlar det om grundläggande samhällsfunktioner. Vi socialdemokrater vill att tillgängligheten till myndighetsutövande statliga funktioner värnas, oavsett var i landet man bor. Mot denna socialdemokratiska politik, fru talman, står den borgerliga alliansregeringens politik, som tyvärr är politik . Vad säger då den? Det kan man fråga sig. Jo, fru talman, den svenska regionalpolitiken är den europeiska sammanhållningspolitiken. Om den inte fanns skulle det inte finnas någon regionalpolitik i . Jag tycker att det är ett sorgligt faktum. Men tyvärr, fru talman, understryks detta av att den nya ministern, , inte prioriterar detta viktiga politikområde utan lyser med sin frånvaro i denna debatt. Jag yrkar bifall till reservation 1 som behandlar motiveringen till inriktningen av den regionala utvecklingspolitiken och förklarar att vi, när nu majoritet genom rambeslutet väljer en annan inriktning av politiken än den som vi socialdemokrater förespråkar, inte deltar i beslutet om anslagsfördelningen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Avslutningsvis vill jag önska alla en god jul och ett gott nytt år. 168 (MP): Jag står förstås bakom samtliga reservationer innehållande partibeteckning i betänkandet. Men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 1. är och förblir ett parti för både stad och landsbygd. Vi vill att hela ska leva. Hela landet hänger ihop, och alla delar är beroende av varandra. Välfärd och möjligheter ska komma alla till del, oavsett var i landet man bor. En rättvis och väl fungerande regionalpolitik måste därför göra det möjligt för alla regioner att utvecklas efter sina olika förutsättningar. Vi måste tillsammans skapa en långsiktigt, ekologiskt, socialt och ekonomiskt hållbar utveckling med väl fungerande lokala arbetsmarknadsregioner och en god servicenivå i alla delar av landet. Den gröna omställningen av samhället som vi menar är nödvändig för att möta klimathot och miljöförstöring skapar nya möjligheter både i stad och på landsbygd. Landsbygden blir allt viktigare när vi i stället för att förbruka ändliga resurser satsar på att använda förnybara råvaror, förnybar energi och producera livsmedel utan miljögifter. För att stödja en utveckling i denna riktning tillför vi i i vårt budgetförslag till åtgärder för utveckling av landsbygdens miljö och struktur, i första hand genom landsbygdsprogrammet. Vi ser ett ökat behov av satsningar på grundläggande offentlig service i glesbygd och föreslår därför en satsning på till servicekontor för offentlig service i hela landet. För att hela ska leva behövs också fungerande och miljövänliga kommunikationer. har underhåll och investeringar i järnväg varit kraftigt eftersatta. Det har drabbat industrier och företag i hårt, inte minst i glesbygd. Många enskilda resenärer har också fått erfara vad bristande underhåll leder till, väntande förgäves på stillastående tåg. budgetförslag, med historiska satsningar på järnväg och kollektivtrafik, ökar möjligheterna för människor i hela landet att resa miljövänligt och ger företag större möjligheter att etablera sig och vara verksamma utanför våra största tätorter. Väl medvetna om att kollektivtrafik och räls inte går fram till varje by eller stuga i vårt land vill vi förstås också stödja människor som bor eller reser utanför kollektivtrafikstråken. De ska ha möjlighet att tanka förnybara bränslen i sina motordrivna fordon. Vi föreslår i vår budget en nystart för klimatinvesteringsprogrammet som kommer att underlätta investeringar i ökad produktion och distribution av biogas. Vi vill också införa ett stöd för att göra biogas av gödsel och ett stöd till bensinstationer som installerar pump för biogas. För dem som har fossilbränsledrivna fordon vill vi införa en konverteringspremie för ombyggnation till biogasdrift. generella satsningar på småföretagare, som vi debatterade tidigare, bidrar också till landsbygdens utveckling. Utöver dessa föreslår vi en riktad satsning på på mikrokrediter till landsbygdsföretagare. med sin fantastiska natur har stora möjligheter att erbjuda upplevelser och miljöer för återhämtning. Det här vill vi ta vara på och anslår därför i vårt budgetförslag för stöd till utveckling av ekoturismföretag och bättre samordning av insatser för ekoturism på regional och statlig nivå. Den svenska regionalpolitiken baseras till stor del på EU:s strukturfondsprogram. Jag har i ett annat sammanhang framfört synpunkter på den kommande programperioden och hur jag vill att EU:s sammanhållningspolitik ska utvecklas. I detta sammanhang vill jag poängtera att måste få bättre utväxling av de resurser som kanaliseras via EU-programmen. Kortsiktiga resultat måste också resultera i långsiktiga effekter. De projekt som bedrivs inom ramen för programmen måste i större utsträckning än syfta till att varaktigt påverka de grundläggande förutsättningarna för långsiktig ekologisk, social och ekonomisk utveckling. I utvärderingar av de nuvarande programmen har det konstaterats att det finns en del kortsiktiga positiva sysselsättningseffekter men att det saknas belägg för att insatserna skulle påverka den långsiktiga utvecklingen i regioner och företag. Enligt min uppfattning, fru talman, är detta bekymmersamt. I detta anförande instämde (MP). 169 (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 4 och 7 samt ber att få notera att vi också har ett särskilt yttrande under punkt 8. I en artikel i vecka 49 kan man under rubriken skriker efter tusentals ingenjörer läsa: 9 500 ingenjörsjobb kommer att finnas inom den statliga sektorn . Behovet är störst i storstäderna, eftersom personalomsättningen är störst där. behövde rekrytera ingenjörer till glesbygdsområden. Den främsta orsaken till behovet är personalomsättningen, men pensionsavgångar spelar också in. kan vi läsa om svår bostadsbrist i bland annat . Vi kan läsa om bilköer och restider som i många fall uppgår till timmar. Vägbyggen för tiotals miljarder planeras kring storstadsregionerna. Vi kan läsa om tågträngsel allt detta på grund av just en stor befolkningstillväxt. Är det inte rimligt att i det läget via regleringsbrev och ägardirektiv ge tydliga signaler om att staten har ett grundläggande ansvar för att hela landet ska leva? Är det inte i och med de stora pensionsavgångarna rimligt att ta tillfället i akt att fundera på en omlokalisering av statlig verksamhet? Modern it-teknik gör att beroendet av en central lokalisering inte är lika påtaglig nu som bara för några decennier sedan. Märk väl att det inte alltid behöver handla om att öka resurserna utan att i högre grad se till att de tillgängliga resurserna fördelas likartat. Principen om att hela ska leva är mycket viktig för oss sverigedemokrater. Tyvärr har tendensen gått mot en återlokalisering av statlig verksamhet från mindre orter till storstadsregioner. Det finns ett flertal sådana exempel. Jag menar inte att det alltid har varit av ondo. Ett effektiviserings- och rationaliseringstryck måste alltid finnas där, men det finns verkligen skäl att vara mer eftertänksam när arbetstillfällen återflyttas till storstadsregionerna. Hundra arbetstillfällen på en mindre ort betyder oerhört mycket mer än hundra arbetstillfällen i en storstad. I sammanhanget får inte glömmas bort att många mellanstora orter i oftast är beroende av en kanske ensidig och dessutom konjunkturkänslig näringsverksamhet. Att ha flera ben att stå på är aldrig av ondo i sammanhanget. Det kan lätt bli en nedåtgående spiral då arbetstillfällen inom servicebranschen minskar med en motsvarande faktor eller kanske till och med en ännu större faktor. Det finns också en uppenbar risk för att vi får demografiskt skeva samhällen när ungdomar flyttar in till storstäderna och endast medelålders och äldre blir kvar på landsbygden. ska inte allt målas med mörka färger. En omställningsprocess kan i många fall skapa grogrund för en ny livskraftig näringsverksamhet. De flesta inlandskommuner i övre har genomgått en radikal strukturomvandling inom skog, jordbruk och gruvindustri. Detta får mig i sammanhanget att tänka på Arjeplogsområdet som har satsat på högteknologisk biltestverksamhet. är nu ett världscentrum inom vintertest av fordon och komponenter. är ca 4 500 personer från fordons- och komponenttillverkare i och sysselsatta med att testa fordon och komponenter. Mer än 1 000 personer av lokalbefolkningen har direkt eller indirekt arbete inom näringen, och investeringarna har uppgått till . Onekligen ganska imponerande för en kommun med drygt 3 000 invånare. Utan att veta det säkert kan jag tänka mig att det förekom en debatt om eventuella bidrag till biltestsatsningar då allt startade. Hur det än var med den saken är jag helt övertygad om att de offensiva satsningar som gjordes då har inneburit stora vinster för bygden och samhället i stort. några ord om transportstödet. I den ideala marknadsekonomin finns allt på det jättelika torget tillgängligt för alla. Vilka kostnader som har uppstått i samband med att transportera varor till marknadsplatsen tas det inte direkt hänsyn till. För att göra marknaden mer lättåtkomlig använd ordet rättvis om ni vill är transportstödet för de fyra nordligaste länen en alldeles utmärkt stödform. I vår budget avsätter vi således mer till transportstödet än Alliansen. 170 (V): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1, men står givetvis bakom samtliga övriga reservationer. Jag vill också anmäla det särskilda yttrande som har avgett. Det finns kanske anledning att fundera lite grann på utvecklingen i och vår devis Hela ska leva. Vi har en omflyttning i där majoriteten av svenska kommuner minskar befolkningsmässigt. Vi kan också se att servicen minskar och försämras i en stor del av landets kommuner. Det gäller inte bara kommuner på landsbygden utan det handlar också om kommuner i anknytning till de stora städerna och förorterna. Det är givetvis allvarligt om vi menar allvar med att hela ska leva. Ett av problemen, tror jag, är att regionalpolitiken är uppdelad på en rad olika politikområden. Det gör att risken är stor att den liksom blir fjuttifierad, att det blir ett stuprörstänk över den och att man inte får en helhetssyn där man ser de stora dragen och vad som behöver göras. I värsta fall kan den rent av vara kontraproduktiv i vissa avseenden. Därför borde det till en samordning, som också föreslår i vår stora landsbygdsmotion, där man får en övergripande strategi över utvecklingen i . Det handlar inte bara om de statliga insatserna. De är nog så viktiga, men det handlar även om politikområdena. Det handlar om landsbygdsprogrammet. Det handlar om de regionala strukturfonder som finns. Det här måste vi samordna betydligt bättre om vi ska få ut det vi vill ha. Det finns också vissa andra saker som vi föreslår i vår budgetmotion som är helt avgörande om vi på allvar vill att hela ska leva. Då är infrastruktursatsningar livsnödvändiga. Det handlar faktiskt om att företagen ska kunna få ut sitt virke från skogen, på dåliga vägar, till sågverken och pappersbruken som inte ligger vid avverkningsplatsen. Det är livsviktigt att vi har fungerande vägar. Jag pratar om vägar därför att landsbygdskommunerna inte är de mest prioriterade områdena när det gäller järnvägar. Därför behövs det upprustning av landsväg i landsbygdskommunerna. Där behöver det satsas väldigt mycket. Vi vet också att upprustningen av järnvägsnätet är livsviktig för landsbygden och utvecklingen rent regionalpolitiskt. Det förekom för bara hot eller diskussioner bland stora företag ute i landsbygdskommunerna där man funderade på att flytta verksamheter på grund av icke fungerande infrastruktur. Det är givetvis oerhört allvarligt om vi inte åtgärdar den delen. Därför är det viktigt. Den andra delen jag också vill ta upp när det gäller regional utveckling är de regionala högskolornas betydelse för en regional utveckling. Vi har sett en rad positiva exempel på vilken betydelse satsningen på regionala högskolor hade när den genomfördes och fick verka. Det utvecklades ett tredje ben. Samarbetet mellan akademi och näringsliv fick spin off-effekter på de omgivande landskapen. Därför är det oroväckande när man vill göra om fördelningssystemen. Risken är stor att de regionala högskolorna får stryka på foten till förmån för satsningar på de stora. Det skulle vara en politik som direkt skulle slå mot den regionala utvecklingspolitiken så som tanken är. Vi vill lyfta fram den betydelsen här. Det sista jag vill ta upp av alla de förslag som vi har i vår budgetmotion när det gäller regionalpolitik, som ni gärna kan läsa, är kapitalförsörjning och den försörjning som tidigare talare har varit inne på behövs på grund av ålderssammansättningen. Det behövs förstärkning av medel när det gäller den stora och växande del av befolkningen som går mot en generationsväxling. har fått ytterligare medel av regeringen, men de har också sagt att det inte räcker till. Vi har väldigt stora pensionsavgångar. Vi vet att det blir svårt att rekrytera folk framöver, och vi skulle också behöva ha en särskild satsning på företagare som är på gång att gå i pension. Där skulle behövas rådgivningsmöjligheter och lånemöjligheter. Det behövs stöd av de lokala sparbankerna för att man ska kunna få en generationsväxling till stånd som gör att företagen inte försvinner. Med de orden tror jag att det räcker. Jag hade så många replikskiften i den förra debatten att jag kortar ned mitt anförande lite grann. 171 (C): Jag skulle vilja börja med att yrka bifall till förslaget i näringsutskottets betänkande och därmed också avslag på motionerna. Alliansregeringens mål är utvecklingskraft i alla delar av . Alla regioner kan och ska bidra till vårt lands tillväxt. Alla människor, oavsett var de bor, ska kunna växa och utvecklas av egen kraft. Varför sätter man ett sådant mål? Svaret är egentligen ganska enkelt. Vi har helt enkelt inte råd att låta bli. Summan av alla ansträngningar vi gör tillsammans, summan av alla regioners tillväxt bygger nämligen den svenska tillväxten. Men låt oss inte göra misstaget att tro att det bara är i som vi skapar tillväxt. Här sitter vi och hundratusentals andra och vänder papper. Vår ekonomi bygger på samspelet mellan dynamiska storstadsregioner och en landsbygd som sjuder av företagsamhet, innovationer och inte minst de råvaror som vårt land är så oerhört beroende av. Låt oss inte heller göra misstaget att räkna ut en enda plats eller en enda människa. Vem hade trott att arbetslöshet skulle vara obefintlig, att bostadstrycket i skulle vara bland de tuffaste i landet, att världens bilindustri skulle vallfärda till eller att Facebook skulle etablera sig i . Det är nämligen så att där någon ser problem ser någon annan en möjlighet. Där någon ser en oändlig granskog ser någon annan grönt guld. Där någon ser mörker och kyla ser någon annan exotiska turistdestinationer. Där någon ser enorma avstånd ser någon annan en eftertraktad avskildhet. bjuder på allt det här, på iskall kyla, mineralfyndigheter, stora skogar, ändlösa sommarnätter, fantastiska fjällmiljöer och mycket annat. Lägg därtill nio miljoner människor med kreativa idéer, handlingskraft och en vilja att påverka det samhälle man bor i. Det handlar inte om när siste man släcker lyset på svensk landsbygd. Det handlar om hur vi kan ge rätt verktyg för att omsätta alla de här tillgångarna i praktisk verkstad. Strukturfonderna är tillsammans med landsbygdsprogrammet några av våra viktigaste verktyg för regional och lokal utveckling. Men politiken för regional utveckling måste vara mycket mer än så. Den måste genomsyra alla andra politikområden. Regionerna behöver inte bara investeringsstöd och projektmedel. De behöver en fungerande infrastruktur, god offentlig service och ett näringsklimat som främjar konkurrenskraft, som får företag att starta, växa och utvecklas. I det här sammanhanget skulle jag särskilt vilja nämna några av de saker som regeringen gör för att skapa tillväxt i alla delar av landet. Genom visionen Matlandet lyfter alliansregeringen det svenska jordbruket och den svenska livsmedelsproduktionen, som i många regioner faktiskt är ryggraden i det lokala näringslivet. Målet är naturligtvis att skapa nya jobb på den svenska landsbygden och att ska vara nya matland. Det sjuder i Matlandet gryta. När , och knep de tre första platserna i tystnade den siste tvivlaren. är på god väg att bli ett matland i världsklass. lanserades matlandets syskon Skogsriket. Det handlar om att vi ska bli bäst i världen på att ta till vara alla de värden som skogen genererar. Då kan fler jobb skapas med anknytning till vårt gröna guld. 20 miljoner satsas nu på vidareförädling och innovation kopplat till skogen. Det är en satsning som är viktig för hela landet, men framför allt för de mest glest befolkade delarna. Det ska vara enkelt, roligt och lönsamt att driva företag. Regeringens arbete med att minska företagens regelbörda är ett viktigt led i det arbetet. Målet sattes till 25 procents minskning av kostnaden för administrativt krångel. Dit har vi tyvärr inte nått . Arbetet måste intensifieras. Kom ändå ihåg att alliansregeringen, precis som vi har varit inne på tidigare, är den första regering någonsin som faktiskt har lyckats i sina ansträngningar att minska krånglet. Det är oerhört betydelsefullt för alla de företagare som gör betydligt större nytta som tillväxtskapare än som hobbybyråkrater. Den sista åtgärden som jag skulle vilja lyfta fram är regeringens satsning på en innovationsstrategi. Någon klok människa sade en gång att om man gör som man alltid har gjort blir det som det alltid har blivit. Det är en tanke som några av våra mer nostalgiska oppositionspartier skulle kunna ta med sig i hjärtat. 60-talet gör sig nämligen bäst i tv-serier som eller och kanske mindre bra som idéer för samhällsbyggande. Om vi ska klara av att vända utvecklingen och hitta framtidens briljanta idéer och nya lösningar krävs ett målmedvetet arbete med innovation. Det är därför oerhört välkommet att regeringen med i spetsen nu jobbar med sektorsövergripande innovationsstrategi. Jag ser fram emot att följa det arbetet. I årets budgetproposition fortsätter regeringen sitt arbete med att stärka den lokala servicen. ska 15 miljoner fördelas för att stärka den lokala nivån, främst kommunernas arbete med att effektivisera och samordna olika typer av service i gles- och landsbygder. Det är just så att den lokala nivån har en avgörande funktion för en fungerande service i alla delar av landet. satsar man till 2014 ytterligare för att främja tillgången till kommersiell service på landsbygden. Pengarna ska gå till investeringar i butiker och bensinstationer och även till att stimulera fram de kreativa lösningar som så väl behövs för att människor i sin vardag som företagare ska få livet att fungera. Sammantaget innebär detta att nivån på anslaget för service har ökat från till nästan det dubbla . passerade antalet människor som bor i städer globalt sett antalet människor som bor på landsbygden. Världen förändras i ett rasande tempo. Våra regioner står inför tuffa utmaningar, inte minst ur ett demografiskt perspektiv. Låt oss ändå fokusera på möjligheterna. Tidsmässigt har det aldrig varit närmare mellan och eller mellan och . Vi har aldrig haft mer välutbildade människor, vi mår bättre och vi lever . Vi har teknik som kan byta ut hjärtan och placera folk på månen. Rimligtvis borde vi väl också kunna skapa livskraftiga regioner i hela . Det handlar om att ge kreativa och driftiga människor rätt förutsättningar. 172 (S) replik: Jag vill börja med att göra ett tillkännagivande. Om man från Alliansens sida, som vanligt, tänker använda sista repliken till att göra uttalanden, ställa frågor eller på annat sätt komma med påståenden som inte går att besvara har jag för avsikt att begära ordet efteråt för en ny talaromgång. Bara så att ni vet om det! Jag har två klarlägganden så att inte behöver leva i okunnighet. Det var den socialdemokratiska regeringen som startade arbetet mot regelkrånglet. Jag vill också påpeka att de 15 miljonerna till kommersiell service som tycker är så bra hade vi inledningsvis problem med att övertyga den nuvarande regeringen om behovet av när vi tog med dem i vår budget. Regeringen ansåg att de skulle läggas på de kommersiella aktörerna. Vi välkomnar att ni har tagit det första myrsteget. Jag säger myrsteget därför att vi betraktar detta som en liten summa i förhållande till behovet. sade att alla delar av ska kunna leva och att det ska ske satsningar. Då vill jag ställa en fråga till . Hur kommer det sig, om man tycker att värdet av strukturfonderna är så stort, att regeringen motarbetar själva systemet? 173 (C) replik: Jag ska försöka avhålla mig från att ställa frågor i sista repliken, så kanske vi kan få komma hem också. Låt mig börja med regelförenklingarna.