prot · GZ0936 · 2011-11-24 00:00:00 — Det blundades i rätt stor utsträckning för de övergrepp som skedde mot den egna befolkningen och den statskorruption som utarmade ekonomier och gjorde en liten elit stötande rik allt detta som kom att kallas arabisk socialism. är läget ett annat. Både av genuint intresse och med skammens rodnad på kinderna över att dessa tjuvsamhällen accepterades och respekterades så länge följer man nu händelserna i och mycket noga. Det finns tendenser som går i olika riktningar. Till det mer hoppfulla kan, precis som har nämnts tidigare här , räknas det nu pågående valet i och försöken att där utvecklas mot en mer konstitutionell monarki med flerpartisystem. I har val genomförts som av observatörer inklusive representanter från vår egen riksdag beskrivs som väl genomförda. Där har den politiska lösningen blivit maktdelning mellan de större partierna där det största partiet, som beskrivs som moderat muslimskt, tar hand om premiärministerposten. Ett mer sekulärt parti besätter presidentposten med en aktiv människorättsaktivist som har suttit fängslad under den tidigare regimen för sina åsikters skull. Slutligen finns där ett vänsterparti som har fått talmansposten. Men det finns också det som inger oro. Mördandet av den egna befolkningen i fortsätter. Skillnaden mot tidigare är dock att modern teknik, exempelvis från , gör det möjligt för oss utanför att se bilder och höra ljudupptagningar som gör att vi förstår vilka grymheter en murken presidentregim utsätter oskyldiga människor för. Såväl tydlighet mot grannlandet som fördömanden gör att det finns skäl att tro att frihetens förändrande vindar ska nå även detta land. Dagar som dessa går mångas tankar till det som sker i . Med förfärande snabb hastighet håller militären på att slösa bort det förtroendekapital som byggdes upp under de dagar av demonstrationer som ledde till att president avsattes och att en juridisk process inleddes mot honom. När stora människomassor samlades på i och krävde avgång visades stor moderation, och man vägrade använda vapnen mot befolkningen. Det styrande militärrådet blev då något av garant för en fredlig övergång. Vilken kontrast till de många som dödats och skadats med tårgas, gummikulor och bepansrade fordon som jagar demonstranter! Den svenska delegationen till PA-UfM besökte . För egen del kom jag hem från och från en annan resa. Vi var sex svenska riksdagsmän på plats i den söndag då människor marscherade från de huvudsakligen kristna kvarteren i . De utsattes för provokatörer, och det hela slutade sedan med direkta konfrontationer med militären då närmare 30 personer dödades och över 300 skadades. Vi kunde vid ett besök på UD dagen därpå tydligt förklara att det är helt oacceptabelt att den egna befolkningen utsätts för sådant våld. Tanks som kör över ungdomar är en skrämmande parallell till 1968 eller 1989. Då fälldes lovade militären en övergång . Det har man nu skjutit på. är det tänkt att den första valomgången ska inledas, om än inom ramen för mycket komplicerade valregler. Därefter ska på det nya året ett rådgivande Shuraråd väljas. 100 personer ska därefter utses till den kommitté som ska skriva en ny konstitution med därpå följande folkomröstning. Militären har sagt att det efterlängtade presidentvalet ska genomföras i stället , som man tidigare sade. Utskottet lyfter i sitt utlåtande fram några av de bärande principer som bör vara gällande i grannskapspolitiken gentemot länderna i södra och : fria och rättvisa val, förenings-, yttrande- och mötesfrihet, rättsstat, korruptionsbekämpning och reformering av säkerhets- och brottsbekämpningsstyrkorna. Utskottet noterar: Det är viktigt att EU lämnar stöd till demokratisk reformering som initieras i samband med eller efter maktskifte och i en övergångsperiod och därmed medverkar till att bereda väg för en långsiktig demokratiseringsprocess. Kvinnans ställning är ett gott lackmustest på ett lands demokratiska utveckling. Vid vårt besök i fick vi bland annat reda på att av alla kvinnor är könsstympade och att det i ett land med över 80 miljoner invånare finns endast en kvinnojour. En annan av demokratins bärande pelare är mediefriheten. Därför är det bra att en tydlig slutsats dras i utlåtandet: EU bör verka för en formell och reell grund för oberoende nyhets- och åsiktsspridning. I alla sammanhang där vi kan närvara, inklusive PA-UfM, är det en viktig uppgift för oss från att betona vikten av fria medier och att internet med Facebook, bloggar och Twitter inte stoppas. är ett bra exempel genom att just vara ett dåligt exempel. Landet är på väg mot val , men oppositionen har starkt begränsade möjligheter att verka. Hundratals journalister har dödats, misshandlats eller försvunnit. Låt oss se till att det som sker i inte är ett öde som ska drabba på dess väg mot demokrati! På plats i ges från olika håll uttryck för behov av forsknings- och stipendieprogram för unga. har också ett gott rykte i regionen genom exempelvis i och som möjliggör mötesplatser, inte minst för unga politiskt aktiva. I grannskapspolitiken understryks vikten av det civila samhället. Det är av största vikt att det finns en mångfald i form av föreningar, förbund och församlingar. Därför är det beklagligt att så liten uppmärksamhet i utlåtandet ägnas åt religionens roll och behovet av religionsfrihet. Jag hittar endast en mening om detta på s. 18. Jag tror nämligen att religionen kan vara såväl en positiv kraft för förändring, samhörighet och trygghet som en negativ kraft som ligger bakom motsättningar och förtryck. För de kristna kopterna i är religionen något som binder samman landet. Landet har med sina nästan 10 miljoner kristna ungefär två tredjedelar av samtliga kristna. Det finns politiska krafter som med stor stolthet lyfter fram både korset och halvmånen tillsammans. Men det finns också de som önskar skriva ut grupper som de kristna ur den gemensamma historien. De skulle vilja använda en ny konstitution i för att tränga undan och tränga ut. Ett gott råd från vår sida är att en ny grundlag just ska säkra alla gruppers möjligheter att finnas och verka. I debatten talas det ofta om islamister som en enhetlig grupp. Jag tror att det är en mycket farlig förenkling. Det är viktigt att se alla olika grupperingar och schatteringar allt från moderata muslimska grupper som mycket påminner om AK-partiet i till militanta grupper som inte har något emot ens att få ekonomiskt stöd från eller andra gulfstater. Arabiska våren har delvis sin grund i att en fattig frukthandlare i i sin vanmakt över vanskötsel och korruption tände eld på sig själv. Enligt uppgift var den samlade förmögenhet som han lämnade efter sig . Kärran han använde var i sig värd . Därefter har i , i och Gaddafi i fallit. En korrupt presidentregim biter sig fast i , men dess dagar är räknade. Människor har rest sig därför att de är trötta på vanskötsel, statligt tjuveri, förtryck och en säkerhetspolis som jagar oliktänkande. Från kleptokrati mot demokrati och från arabisk socialism och misskötta ekonomier mot öppenhet det är spännande saker som händer i och . Därför är det viktigt med dagens debatt som handlar just om en europeisk politik gentemot vårt grannskap. Förhoppningsvis kan vi i bli de goda grannar som dessa länder, folk och kulturer förtjänar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) Föredrogs näringsutskottets betänkande 2011/12:NU5 Statliga företag (skr. 2010/11:140). 97 (S): Jag inleder med att yrka bifall till reservation 1 om statliga företag, till reservation 5 om ägarstyrning av statliga företag, till reservation 7 om jämställdhet inom statliga företag, till reservation 8 om och till reservation 12 om Sveaskog AB:s jaktarrenden. För oss socialdemokrater handlar näringspolitik om att nya jobb och värdeburen tillväxt skapas genom innovationer, forskning, entreprenörskap, infrastruktur och utbildning. Vidare kan vi fortsätta att utveckla viktiga näringar i även om allt fler företag agerar på den globala marknaden. har stora tillgångar i form av råvaror, malm, skog, natur och vattenkraft. Tillgångarna har haft stor betydelse för vårt lands välstånd. De statliga företagen har också haft stor betydelse för att utveckla näringslivet i . Låt mig ta fyra exempel. Det första exemplet gäller samarbetet mellan dåvarande och en framgångsrik svensk näringspolitik. Det samarbetet har starkt medverkat till att nu är ett ledande globalt företag inom it. Det andra exemplet gäller statens agerande för att skapa en infrastruktur på elmarknaden. köpte staten genom ett aktivt ägande upp privata elbolag för att bygga ett elnät för hela landet som man byggde upp en elproduktion. Så skapades och , till gagn för företag och för samhället som helhet. Det tredje exemplet gäller den omstrukturering av statens ägande av skog som skapade ett annat statligt företag. Möjligheter till en levande landsbygd skapas genom att små skogsägare nu erbjuds möjligheter till köp av skog att bruka. Det fjärde exemplet gäller som staten fullt ut förvärvade från privata kapitalägare . Genom ett långsiktigt och tålmodigt ägande har man kunnat utveckla bolaget till ett av mest lönsamma företag ett företag som ger enorma vinster till staten som företaget kan medverka till finansieringen av den stora stadsomvandling som pågår i och . Mina exempel ger en tydlig bild av att staten som aktiv ägare har stor betydelse för andra företags utveckling. Nya jobb skapas i , och samhället som helhet gynnas av ett aktivt statligt ägande. Därför är staten som ägare en del i vår syn avseende värdeburen tillväxt! är 200 000 personer anställda i statens företag. Tillsammans levererar man, enligt regeringens skrivelse som ligger på bord, en utdelning med 38 ½ miljard för . Det innebär en ökning jämfört med året innan och 14 miljarder mer än regeringen beräknat i sin budgetproposition. Med andra ord är statliga företag ingen förlustaffär för svenska skattebetalare tvärtom! Men den borgerliga regeringen visar inget intresse för att utveckla en statlig näringspolitik. Tvärtom styrs man av ideologiska skygglappar. Det visade man extra tydligt när man flyttade över ansvaret för alla statliga företag från till med det tydliga uppdraget att sälja statliga företag. Finansmarknadsministern har vid ett flertal tillfällen inte minst i olika interpellationsdebatter i denna kammare sagt att han inte tycker att det är förenligt med uppdraget att äga företag på en konkurrensutsatt marknad. Denna inställning ger verkligen ett intryck av en trött regering utan egna idéer. Man hoppas på att en enmansutredare hjälper regeringen med styrningen av de företag som man uppenbarligen inte vill ha kvar en majoritet i stoppade ju fortsatt utförsäljning av ett antal företag. Vi tycker att det är ytterst tveksamt att organisationen för styrningen av företagen läggs i en enmansutredning i stället för att partier ges möjlighet att medverka i utredningen och se på möjligheterna till ett aktivt ägande av statliga företag. Det hade varit intressant att i stället för att sälja statliga företag för att amortera av på låga statsskuld använda avkastningen från dessa statliga företag till att utveckla en aktiv näringspolitik. Avslutningsvis vill jag åter beklaga utförsäljningen av statligt ägande i Nordea. Det är ju inte första gången vi socialdemokrater tar upp frågan om Nordea. är den statliga ägarandelen nere på . hade staten en ägarandel på . Vi ser nu hur ett passivt ägande leder till ett mindre inflytande i banken. Staten tillsätter inte längre ordföranden i banken. Man bryr sig inte om vad staten säger om bonusar till företagsledningen. kommer också avkastningskrav på . De höga avkastningskraven kommer att leda till att det finns mindre pengar att låna för näringslivet aktieägarnas girighet är viktigare. Dessutom är det många som tror att bankens huvudkontor kommer att flyttas till ett annat land när staten visar ett så litet intresse. Regeringen har inget att sätta emot. Så går det när man underskattar ägandets betydelse! Är det då så att har en väldigt stor andel statliga företag jämfört med andra länder, vilket emellanåt framförs från borgerligt håll? Nej, knappast. Enligt OECD-statistik har åtta fler sysselsatta i statliga företag än har i av antalet sysselsatta. Länder som , och har fler sysselsatta i statliga företag. har ett stort ansvar och kan visa vägen till god etik när det gäller att ta fram hållbara produkter, bra arbetsvillkor, jämställdhet och konkurrenskraft just genom det statliga företagsägandet. En hållbar utveckling kräver ökat ansvarstagande för klimatomställningen inte minst gäller det samt ett stopp för girighet och kortsiktig vinstmaximering. Staten kan därför genom sitt ägande spela en mycket viktig normsättande roll i näringslivet. , , Sonera, , Posten , och andra företag med statligt ägande kan och ska vara förebilder. 98 (MP): I detta betänkande behandlar vi redogörelse för företag med statligt ägande och ett tjugotal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden. Jag har i betänkandet redogjort för hållning på några områden. Innan jag fördjupar mig i dessa yrkar jag bifall till reservationerna 3, 4, 6, 7 och 9. ser att företag med statligt ägande kan fylla många viktiga funktioner. För oss har dock det statliga ägandet inget egenvärde. Vi ser det som ett medel för att uppnå andra angelägna samhällsmål. Vi är inte ideologiskt bundna vid att det statliga ägandet av företag generellt sett ska öka eller minska. Ägandet måste i stället avgöras från fall till fall. Vi anser att det beslut fattade om att dra tillbaka försäljningsbemyndigandet vad gäller , och , liksom , var väl motiverat. finns det bolag där vi inte ser skäl till ett fortsatt statligt ägande. Ett sådant bolag är . SAS har länge haft stora ekonomiska problem, och staten har vid ett flertal tillfällen varit tvungen att gå in med aktieägartillskott. har svårt att se någon samhällspolitisk nytta med att staten äger flygbolag. När flygtrafiken är konkurrensutsatt kan ett statligt ägande snarare vara en hämsko när det gäller att reglera och ställa hårdare miljökrav på flygtrafiken. Ett gemensamt mål för samtliga statliga företag borde enligt vår uppfattning vara att vara ledande när det gäller hållbar ekologisk och social utveckling. Regeringen har i sin ägarpolitik gett uttryck för att de statliga företagen ska vara goda föredömen inom just miljö, etik och jämställdhet. Det är dock långt kvar från ord till verklighet. ökade sina investeringar i fossil energi , som investeringar i vindkraft minskade jämfört med året innan. Om regeringen var seriös i sin styrning borde den exempelvis inte acceptera att investerar i utländsk fossil energi och kärnkraft. menar att som statligt företag ska leda utvecklingen på energiområdet och användas för att påskynda en omställning från användning av fossila bränslen till förnybar energi. Detta är nödvändigt för att minska utsläppen av växthusgaser och begränsa klimatförändringarna. Det skapar också en miljödriven grogrund för ett stort antal nya jobb i inom energisektorn. är ett annat exempel där vill se en bättre statlig styrning och ett bättre ansvarstagande. har högre naturvårdsambitioner än något annat skogsbolag i , och det är förstås bra. Skogsbruket i vårt land är dock så omfattande att endast små ytor av naturskogar med höga naturvärden finns kvar. En lång rad av skogens arter och andra värden är hotade. Trots detta fortsätter och andra skogsbolag att avverka skogar med dokumenterat höga naturvärden. Det är inte att vara ett föredöme i etik och miljöhänsyn. Att som gör byta till sig skyddsvärd skog för att ombilda den till reservat är bra. Det räcker dock inte att vara bäst i klassen. måste gå längre och ta ett större ansvar för våra miljömål och för att skydda gammelskog och biologisk mångfald i sitt eget skogsbruk, bland annat genom ökad användning av hyggesfria metoder. När det gäller jämställdhet konstaterar utskottet att endast en fjärdedel av de statliga bolagens verkställande direktörer är kvinnor och att det är en bra bit kvar till att nå jämn könsfördelning i företagens ledningsgrupper. , tillsammans med nöjer sig med att det vid en jämförelse är bättre än hos börsbolag. De anser det överflödigt med ett tillkännagivande från om behov av insatser för jämställdhet inom statliga företag. delar inte denna uppfattning. Vi menar att det inte är börsbolagen, med sämre jämställdhet, som ska sätta ambitionsnivån för och våra statliga bolag. En aktiv statlig styrning är nödvändig. De gemensamma målen för de statliga företagen, samt de specifika uppdrag vi ger dem, måste vara tydliga. De måste vara transparenta och möjliga att utvärdera. Vi menar också att styrningen av de statliga bolagen måste hanteras långsiktigt och ansvarsfullt, som jag tidigare beskrivit. Staten har en viktig roll. Vi är en betydande företagsägare, och vi har ett ansvar inte bara för de enskilda företagen och deras anställda utan också för samhällsutvecklingen i stort. Om detta och mer därtill kan man läsa i de reservationer jag inledningsvis yrkade bifall till. 99 (SD): Jag börjar med att yrka bifall till reservationerna 2, 5 och 12. Principen om att hela ska leva är mycket viktig för oss sverigedemokrater. Jag menar att vi tillsammans har ett ansvar för att de mest grundläggande samhällsfunktionerna finns tillgängliga för alla i ett sammanhållet . Vi ska kunna garantera medborgare i alla delar av landet en godtagbar nivå av samhällsservice och tillgänglighet till en rimlig kostnad. I detta ansvar har staten historiskt haft en helt avgörande betydelse. Förhoppningsvis kommer staten också framöver att ha en viktig roll. Vem skulle annars kunna axla ansvaret? Jag kan inte riktigt se det framför mig. Vi sverigedemokrater menar att regeringen för att vi ska kunna garantera ett väl fungerande samhälle behöver definiera och utreda vilka verksamheter som är av särskild vikt för , för att därefter återkomma till med en plan för hur detta ska säkerställas. Denna plan bör fokusera på verksamheter som infrastruktur, naturtillgångar, el och energi. får man en känsla av att en del utförsäljningar har gått för fort och utan en fördjupad analys av vilka effekter de kommer att få för det svenska samhället. En omvärldsanalys kan vara på sin plats. Vi kan se hur avregleringen av exempelvis järnvägsmarknaden i måste beskrivas som ett fiasko, och en återreglering verkar nu vara den nya vägen. I grund och botten bygger vi sverigedemokrater våra ställningstaganden på viljan att slå vakt om folkhemstanken. Det handlar ytterst om att slå vakt om den nationella sammanhållningen en nationell sammanhållning som historiskt har varit till nytta för . Att vi alla reduceras enbart till enskilda konsumenter skapar inte ett fruktbart samhällsbygge. Verkligheten går helt enkelt inte alltid att ersätta med teoretiserad och förenklad skolboksverklighet. och dess befolknings gemensamma väl måste faktiskt i en del fall gå före det ibland alltför kortsiktiga företagsekonomiska tänkandet. Jag har arbetat i ett stort statligt affärsdrivande verk, i ett börsnoterat privat företag, i ett eget aktiebolag och faktiskt i något så udda som en konkurrensutsatt, vinstdrivande stiftelse. Från min nivå kunde jag aldrig se något annat än att det var samma krav på arbetsprestation och vinst. Det viktiga för ett företags framgång är oftast kompetensen hos styrelsen och vilket intresse ägarna har av verksamheten. Utan aktiva och långsiktiga ägare kan vilket välmående företag som helst få problem. Det finns faktiskt andra värden bortom vinstperspektivet som också bör lyftas fram. Låt mig ta ett exempel ur statens bolagsportfölj. Visserligen är det kanske inte ett av de tyngsta bolagen i portföljen, men jag noterar att AB kanalbolag inte har något vinstkrav på sig från statens sida. När man tänker efter är det egentligen inget märkligt med detta. Jag kan svårligen se framför mig en situation där kanalen, en riksklenod tillika turistmagnet, skulle hållas stängd på grund av bristande lönsamhet. 100 (V): Jag vill för tids vinnande yrka bifall till reservation 1, 5 och 10 men står givetvis bakom övriga reservationer från . Jag kan konstatera att det blir votering på samtliga punkter. Om vi tittar på de statliga bolagens utveckling kan vi konstatera att det aldrig har gått så bra som . Resultatet blev 55,6 miljarder, vilket ska jämföras med 34 miljarder . Det är en fantastisk utveckling. Dessutom har vi en utdelning till staten på 38 miljarder. Denna utveckling har skett tack vare att vi äger viktig infrastruktur i . grundläggande syn är att det som är viktigt för samhällsutvecklingen i hela också ska ägas av staten. Tyvärr har regeringen sålt ut en stor del av de svenska gemensamma tillgångarna. Detta har inte på något sätt bidragit till att utveckla som industrination, snarare tvärtom. Om vi tittar på de avregleringar som har gjorts när det gäller järnvägen kan vi konstatera att SJ helt har spårat ur. Tåg var något vi var vana vid . är det snarare skällsord för att tågen inte kommer . När det gäller är det lika illa. Bristen på statlig styrning har gjort att är en kvarnsten när det gäller utsläpp av koldioxid och växthusgaser runt om i . släpper ut mer än vad hela som nation gör. Det är givetvis oerhört allvarligt och strider även mot de grundprinciper som regeringen har satt upp när det gäller styrning av statliga företag. Socialt ansvarstagande är en av grundprinciperna. På vilket sätt lever regeringen upp till socialt ansvarstagande? När det gäller Nordea visar det sig att regeringen inte styr alls. Man har fört Nordea till slaktbänken. Man har reat ut Nordea till högstbjudande och på det sättet också minskat sina möjligheter att kunna vara med och påverka den finansiella marknaden. Tvärtom går regeringen in och räddar bankerna när det går dåligt. Det innebär att skattebetalarna får stå för förlusterna, medan vinsterna hamnar i de privata aktieägarnas fickor. Det går inte att tolka det på något annat sätt. När Nordea sätter upp vinstkrav på innebär det ett risktagande som gör att riskerna, om det går riktigt illa, hamnar hos skattebetalarna. Här står regeringen vid sidan om och för en plakatpolitik och moraliserar över styrningen av Nordea, över de stora bonusarna, pensionsavtal, lyxvillor och lägenheter. Det duger givetvis inte. Vi måste ha en regering som aktivt tar del där besluten fattas, nämligen i styrelsen, och inte står vid sidan om när man står vid färdigt faktum. När det gäller står det i utskottets betänkande att lönsamhet är centralt för bolagets verksamhet. För att kunna spela en roll i omställningen av energisystemet måste ha en stabil ekonomi och stora ekonomiska resurser. Det är precis på den punkten som regeringen har fallerat. När regeringen och ledningen för försöker pumpa upp sig på den internationella arenan har man hamnat i stora problem och detta med en allt högre andel av produktionen inom den fossila sektorn vilket har lett till större utsläpp av växthusgaser. Frågan man måste ställa sig är: Hur har regeringen kunnat försätta i en sådan svår situation? Den dåvarande näringsministern kan inte ha haft grepp om bolagets utveckling. Det har vi diskuterat här i kammaren. Det allvarligaste misstaget är kanske ändå köpet av det holländska energibolaget mitt under brinnande finanskris och början av 2009. Bolagets tillgångar värderades till . Köpesumman var 104 miljarder. Någon gjorde en väldigt bra affär, fru talman, men jag tror inte att det var . Det här beslutet har visat sig vara en kvarnsten kring halsen på , ett köp som dåvarande energiministern hyllade i medierna. Till detta kommer de utsläppsrätter som på grund av sitt ägande av kolkraftverk i kommer att vara tvungna att köpa för . Detta är anmärkningsvärt, men det slutar tyvärr inte där. kom beskedet från förbundskansler att kommer att avveckla kärnkraften . Det är ett beslut som jag tycker är bra och som också kommer att innebära att tar den ledande stafettpinnen när det gäller energiomställningen.