prot · GY0960 · 2011-02-16 00:00:00 — Jag hälsar representanterna för den diplomatiska kåren välkomna till den utrikespolitiska debatten. 1 § Utrikespolitisk debatt 2 Utrikesminister (M): Den europeiska rösten behövs i världen, och röst behövs i . Europeiska unionen ska vara en stark röst för frihet och en stark kraft för fred. har ett ansvar för att i europeisk samverkan bidra till frihet, fred, säkerhet och utveckling i vårt eget närområde och globalt. Lissabonfördraget ger Europeiska unionen nya möjligheter att globalt främja demokrati och mänskliga rättigheter. Våra instrument är fler och bättre . Med en starkare union stiger våra och omvärldens förväntningar på ett närvarande, ett kraftfullt och ett ansvarstagande . För att leva upp till denna förväntan behöver unionen starka och engagerade medlemsstater. ska tillhöra kärnan i det europeiska samarbetet. Den europeiska utrikespolitiken är vår utrikespolitik. I när andra medlemsstater möter stora inhemska problem har vårt land kraft att ta ett vidare ansvar för att flytta fram de europeiska positionerna. För två decennier sedan förvandlades vår del av genom folkens krav på frihet på andra sidan . Vi har steg för steg kunnat bygga ett bättre till gagn för alla och envar. upplever vi hur folkens krav på frihet på andra sidan skapar hisnande nya möjligheter för hundratals miljoner människor i omedelbara grannskap. Vår uppgift blir åter att se hur vi kan hjälpa till att steg för steg bygga en bättre framtid för dem alla. Uppgiften här är på många sätt svårare än uppgiften då. magnetism är inte lika självklar och som modell i alla avseenden inte lika naturlig. är en stolt nation med en historia långt längre än något europeiskt land. De ekonomiska och sociala utmaningarna är formidabla. Men låt ett vara alldeles klart: Vårt engagemang för frihet och demokrati söder om vår union måste vara lika starkt som vårt engagemang för frihet och demokrati öster om vår union. Det handlar om deras frihet, men det handlar också om vår egen fred. Med visioner men utan illusioner måste vi nu se hur vi steg för steg kan hjälpa dessa länder att bygga rättsstatens och demokratins institutioner till frihetens och det öppna samhällets värn. Steg för steg måste deras ekonomier öppnas och reformeras för att ge tillväxt, jobb och hopp om en bättre framtid. Europeiska unionen måste vara frihetens röst och demokratins kraft, inte minst i de delar av vår värld som ligger oss så nära. Lika tydligt som vi fördömer det nya förtrycket i ska vi välkomna den nya friheten i och och i regionen i dess helhet. Den europeiska grannskapspolitiken måste reformeras. I öst vinner det östliga partnerskapet kraft, men i syd har vi varit för vacklande och för velande. Vi måste ha en grannskapspolitik som såväl mot öst som mot syd brinner av engagemang för öppna samhällen och öppna ekonomier. har diskret hjälpt till med verktygen för att bryta igenom där regimer vill spärra Internet. Nätets frihet bereder vägen för människors frihet. Men långt mer kommer att behövas. Vi har föreslagit en demokratistödsmission till . Vi hoppas att det snart ska vara möjligt att inleda en dialog med om den hjälp och det stöd som vi kan ge. Vägen över en ny konstitution till fria och rättvisa val är början på en lång väg av nödvändiga och ekonomiska reformer. Vi kommer att ha många anledningar att också i denna kammare återkomma till detta. har den europeiska utrikestjänsten inrättats som ett centralt verktyg för att åstadkomma en effektiv och samstämmig europeisk utrikespolitik. ska fortsätta att medverka till att utveckla utrikestjänsten i syfte att kunna driva strategiskt viktiga frågor på den globala arenan. Regeringen har tidigare presenterat och förankrat säkerhetspolitik i . Den säkerhetspolitiska linjen ligger fast. Medlemskapet i Europeiska unionen innebär att ingår i en politisk allians och tar ett solidariskt ansvar för säkerhet. kommer inte att förhålla sig passivt om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett annat medlemsland eller nordiskt land. Vi förväntar oss att dessa länder agerar på samma sätt om skulle drabbas. Framtidens säkerhetspolitiska utmaningar kommer att förändras. En central utmaning för Europeiska unionen blir därför att analysera dessa förändringar och anpassa verktygen för att fortsätta att spela en aktiv och konstruktiv roll globalt. Nya utmaningar aktualiserar behovet av en ny och modern europeisk säkerhetsstrategi. är drivande i arbetet för att stärka Europeiska unionens förmåga att bidra till civil och militär krishantering. Ett konkret exempel på vårt engagemang är att vi just nu leder den nordiska stridsgruppen, som står i beredskap för unionen. Genom att bättre samordna medlemsstaternas resurser, vår hårdvara, kan vi stärka EU:s samlade globala kapacitet. Vi har tillsammans med tagit ett initiativ för att öka medlemsstaternas samlade förmåga till krishantering. Men vi måste också utveckla och förfina våra politiska instrument och vår analysförmåga, vår mjukvara, för att på ett optimalt sätt bidra till att stävja globala kriser och konflikter. Detta kan också bidra till det multilaterala samarbetet inom . är inte immunt mot internationell terrorism, vilket försöket till dåd i visade. Framväxten av en våldsbenägen extremism är en global fråga som kräver internationell samverkan. Regeringens skrivelse om en strategi för att möta hoten från terrorism kommer att uppdateras. Frigörelsen för två decennier sedan öppnade vägen för ett förnyat samarbete mellan strandstater. De baltiska länderna är nu medlemmar i såväl Europeiska unionen som Nato. har euron som valuta. Det är en utveckling som är positiv för hela vår region. Inom ramen för vår europeiska identitet ryms den nordiska. Genom nordiskt och nordiskt-baltiskt samarbete får vi större genomslagskraft än var och en för sig. Inför det svenska ordförandeskapet i det nordiska ministerrådet 2013 vill vi att fortsatt ska vara en av viktigaste gröna tillväxtregioner. Norr om oss finns en annan utmaning av starkt växande betydelse. Inte minst genom klimatförändringar blir de arktiska frågorna allt viktigare för det internationella samfundet. För är det centralt att den känsliga naturen i området kan skyddas. övertar ordförandeskapet i det och får därmed en nyckelroll i att samordna detta alltmer strategiska område. Regeringen kommer att presentera en svensk strategi för . slutar som bekant inte med Europeiska unionens yttre gränser. Det europeiska framtidsperspektivet i vårt närområde är centralt för den demokratiska och ekonomiska utvecklingen i dessa länder, liksom för unionens egen trovärdighet globalt. Det finns en fördragsfäst rätt för alla europeiska stater som respekterar unionens värden att söka medlemskap i unionen. Och det finns ett ömsesidigt intresse av ett öppet . Genom samarbete och integration berikar vi våra samhällen politiskt, ekonomiskt och kulturellt och främjar fred och säkerhet på vår kontinent. Att synliggöra de politiska och ekonomiska vinsterna av utvidgningen är desto mer angeläget då främlingsfientliga och isolationistiska strömningar har fått fäste på många håll inom unionen. Vi stöder fullt ut inledda EU-process och ser fram emot att även kan fatta beslut om fullt medlemskap . Ett turkiskt medlemskap i unionen, när alla villkor är uppfyllda, skulle stärka både och Europeiska unionen. demokratisering har gått framåt. En heltäckande konstitutionell reform fokuserad på individens rättigheter ligger inom räckhåll efter parlamentsvalen . Processen för en återförening av har gått in i ett kritiskt skede. En överenskommelse skulle bidra till en stabilisering av hela den östra . Den skulle också få positiva konsekvenser för samarbetet mellan EU och Nato. Ökade reformansträngningar på är nödvändiga för att säkerställa hela regionens integration i Europeiska unionen. Medlemskapsperspektivet är ett viktigt incitament för reformer och gynnar stabilitet, ekonomisk och social utveckling samt regionalt samarbete för fortsatt viktig försoning. kommer att kunna ta steget till fullt medlemskap i vår union. Förhandlingar med övriga länder kan starta när uppsatta villkor uppfyllts. Bilaterala tvister såsom namnfråga och relationen mellan och Kosovo får inte tillåtas hindra att länderna avancerar mot EU-medlemskap. Det bosniska ledarskapet måste ta sitt ansvar för att genom nödvändiga reformer bereda vägen för landets fortsatta Europaintegration. Behovet av en ny och aktiv grannskapspolitik är, som jag redan nämnt, tydligt. Ökad handel, rörlighet över gränserna och gemensamma regelverk bidrar till välstånd och säkerhet och inspirerar till demokratisk utveckling. Ramen för unionens samarbete österut utgörs av Östliga partnerskapet, som tillkommit på initiativ av och . Utvecklingen av detta i alla dess delar är ett centralt intresse för . Viktiga steg har tagits för att främja reformer i riktning mot den europeiska värdegrunden, men partnerskapet måste ständigt utvecklas för att förbli relevant. Toppmötet mellan Europeiska unionen och våra östeuropeiska grannar blir ett viktigt tillfälle att ta nya steg. Men den demokratiska utvecklingen i regionen går inte alltid så snabbt eller ens i den riktning som vi strävar efter. Ett flagrant exempel på detta är där de brutala övergreppen i samband med presidentvalet var ett allvarligt bakslag i arbetet för frihet, demokrati och mänskliga rättigheter i . har varit drivande för kraftfulla europeiska åtgärder mot regimen som vi stärker stödet till landets demokratiska krafter. Det finns starka skäl att nära följa utvecklingen i , i synnerhet respekten för demokratiska principer, mediefrihet och mänskliga rättigheter. stöder fullt ut landets europeiska integration och hoppas att förhandlingarna om ett associeringsavtal med Europeiska unionen kan slutföras under detta år. De latenta konflikterna i södra hotar stabiliteten i hela regionen och får inte tillåtas blossa upp på nytt. Vi måste därför fortsätta att föra länderna närmare Europeiska unionen inom ramen för Östliga partnerskapet. Stödet för territoriella integritet inom dess internationellt erkända gränser är otvetydigt. Europeiska unionens relationer med sina strategiska partnerländer skapar ökade förutsättningar för att få gehör för de värden som unionen bygger på. EU:s trovärdighet bottnar i vår samstämmighet, i vår beredskap att stå upp för och driva unionens fördragsfästa värden samt i vår förmåga att möta de ekonomiska utmaningarna och bidra till frihet, fred och säkerhet i vår egen del av världen. är Europeiska unionens främsta strategiska partner. Den europeiska förmågan att hantera globala utmaningar stärks genom transatlantisk samsyn. Vi ser fram emot ett närmare och mer operativt transatlantiskt samarbete på olika områden, inklusive cybersäkerhet. ser vi gärna att den ekonomiska integrationen mellan och fördjupas genom ett frihandelsavtal. Det ligger i intresse att utvecklas till en fullödig politisk och ekonomisk partner. måste bidra till lösningar på de kvardröjande konflikterna i vårt gemensamma närområde. En modernisering av landets institutioner krävs för att ska bli en fungerande rättsstat med full respekt för mänskliga rättigheter och demokrati. Landets integration i internationella samarbeten som bygger på ömsesidiga åtaganden är central, och stöder ett ryskt medlemskap i världshandelsorganisationen . intar en tydlig plats som världens tillväxtmotor med ökat ekonomiskt och politiskt inflytande. Det är viktigt att EU för en nära dialog med de om globala frågor. Det kan handla om klimatförändringar, miljöteknik, öppna och konkurrensneutrala marknader, öppna handelsvägar, energi- och livsmedelssäkerhet och framför allt om demokrati och mänskliga rättigheter. , som står i centrum för mycket av denna dialog, har genomgått omvälvande förändringar. Andelen mycket fattiga har minskat från till på bara tre decennier. Våra relationer med intensifieras alltmer. Genom dialog har och EU möjlighet att verka för ökad respekt för mänskliga rättigheter och demokratiska principer i , ett område där som bekant mycket återstår att göra. Fortsatta förföljelser av dissidenter, avrättningar och inskränkningar av yttrandefriheten på nätet inger oro. Som världens största demokrati och fungerande rättsstat är ett nyckelland för långsiktig stabilitet och säkerhet i . Ett fördjupat samarbete med kring globala frågor som cybersäkerhet, terrorismbekämpning, klimat, utveckling och öppna handelsvägar är naturligt. Ett frihandelsavtal mellan och skulle ytterligare stärka den relationen. och Europeiska unionen har intresse av att fördjupa det strategiska partnerskapet med och . Som växande ekonomiska aktörer med ökat politiskt inflytande spelar dessa länder en viktig roll både i egen kraft och som röst för nya perspektiv i det internationella samarbetet. Det svenska engagemanget i är starkt och långsiktigt. Den breda politiska samsynen kring vår närvaro i lägger en solid grund för våra insatser för att bidra till fred, säkerhet och utveckling och för att hjälpa afghanerna att bygga upp sitt eget land. inleds gradvis överföringen av ansvaret för säkerheten i till de afghanska myndigheterna. Sannolikt kommer detta att beröra norra delarna av landet där svensk-finsk trupp verkar. bistår afghanerna att ta detta ansvar, bland annat genom ökat stöd till FN:s samordnande insatser, som vi ökar den civila närvaron och intensifierar vårt utvecklingssamarbete. kommer de samlade svenska insatserna att övergå till civil ledning. En fredlig och demokratisk utveckling i och dess grannland ligger i intresse. Terroristgrupper med bas i gränsområdena utgör alltjämt ett potentiellt regionalt och globalt hot. Europeiska unionen har ett strategiskt intresse av att stärka relationen till , inte minst genom ett närmare handelssamarbete. Läget i fredsprocessen i är tyvärr låst. Den olösta konflikten mellan israeler och palestinier förblir en avgörande utmaning för det internationella samfundet. Båda parter måste avstå från provokativa handlingar. Europeiska unionen vill se en fredsuppgörelse om en tvåstatslösning på folkrättslig grund, vilket tydliggjordes av . och måste också inkluderas i en allomfattande och hållbar fredsuppgörelse. Europeiska unionen har gått i bräschen för arbetet att häva isoleringen av , där den humanitära situationen fortsatt är allvarlig. Avsikterna med nukleära program inger fortsatt oro. FN och Europeiska unionen har beslutat om utökade sanktioner. ger sitt fulla stöd till den återupptagna dialogen med , bland annat kring det kärntekniska programmet. En överenskommelse baserad på internationell rätt och icke-spridningsavtalet, som därmed tillgodoser båda sidors legitima intressen, är fullt möjlig. Respekten för de mänskliga fri- och rättigheterna i fortsätter att försämras. Antalet avrättningar har ökat kraftigt. Detta är oacceptabelt. arbetar bilateralt och inom ramen för FN och Europeiska unionen för att försöka vända denna utveckling. är nu en av initiativtagarna till en resolution i för mänskliga rättigheter om MR-situationen i . Vi föreslår en särskild FN-rapportör för dessa frågor. Kravet är angeläget. Det är glädjande att en ny samlingsregering har kommit på plats i . Därigenom skapas förutsättningar för ökad säkerhet för alla grupper i landet, minskat våld och ett fortsatt starkt svenskt engagemang. har återinvigt ambassaden i och öppnat ett konsulat i i i norra . Valen i blev varken fria eller rättvisa. Aung frisläppande var välkommet, men fortfarande finns drygt 2 000 politiska fångar som måste friges. Det krävs politiska reformer, respekt för mänskliga rättigheter och en försoningsprocess för att ska kunna gå vidare, och och Europeiska unionen har beredskap att stödja en sådan process. Behovet av demokratiska och ekonomiska reformer på är fortsatt stort. Stödet till de demokratiska krafterna måste stärkas och trycket på regimen upprätthållas. Det är inte acceptabelt att frigivna politiska fångar landsförvisas. Bilden av är på väg att förändras. Av världens tio främsta tillväxtländer under det gångna årtiondet fanns sex i . Handel och integration blir allt viktigare drivkrafter. Vi har starka band med många och goda möjligheter att verka för en sammanhållen europeisk Afrikapolitik. Vi får tillfälle att med tio tongivande diskutera gemensamma globala utmaningar vid ett nordisk-afrikanskt utrikesministermöte under svenskt värdskap. Folkomröstningen i södra öppnar möjligheter för fred och försoning. Resultatet ställer stora krav på parterna i både norr och söder att fredligt slutföra fredsavtalet . Ett självständigt södra är en stor utmaning också för det internationella samfundet att bistå i arbetet med att bygga upp den nya staten. befinner sig i ett kritiskt skede med förestående allmänna val. De europeiska insatserna för att stärka en demokratisk utveckling i landet måste vara trovärdiga och resultatinriktade. Utvecklingen i Storasjöområdet har vida återverkningar på den afrikanska kontinenten. De omfattande brotten mot de mänskliga rättigheterna, inte minst de systematiska sexuella övergreppen mot kvinnor och flickor i , måste upphöra. Regeringen ger särskild prioritet till genomförandet av resolution om kvinnor, fred och säkerhet samt resolution om sexuellt våld i konfliktsituationer, och kommer att ta initiativ till att ytterligare förstärka detta arbete. och Europeiska unionen har tillsammans med övriga biståndsgivare ett ansvar för att biståndet och andra verktyg i utvecklingspolitiken kontinuerligt anpassas för att möta utmaningarna i en starkt föränderlig värld. Europeiska unionens samlade förmåga och gemensamma agerande behöver utvecklas ytterligare för att visa ansvar och ledarskap i utvecklingsfrågorna. ska ha en ambitiös utvecklingspolitik och ett generöst bistånd som ger resultat i fattiga och ofria människors liv oavsett i vilken form och oavsett av vem det genomförs. Transparens är inte enbart centralt för att bekämpa förtryck och fattigdom, utan också för biståndets möjligheter att stödja denna kamp så effektivt som möjligt. Arbetet med att genomföra transparensgarantin i biståndet fullföljs. Utgångspunkten för den samlade svenska utvecklingspolitiken är fattigdomsbekämpning genom att främja en hållbar och rättvis utveckling, mänskliga rättigheter, demokrati och ett starkt civilt samhälle. är med sitt bistånd, som kommer att uppgå till vilket motsvarar av bni, ett av mycket få länder som lever upp till FN:s volymmål. Uthålliga biståndsnivåer och ett fortsatt starkt resultatfokus är ett av främsta bidrag till att FN:s millenniemål ska kunna uppnås . En särskild satsning på kvinnor, barn och unga görs för att bidra till att uppnå millenniemålen om minskad barna- och mödradödlighet. ska ha ett tillväxtorienterat utvecklingssamarbete. Gårdagens fattiga länder det har vi lärt oss kan bli världsekonomins tillväxtmotor, till gagn för oss alla. Höga livsmedelskostnader och otillräcklig produktion fortsätter att skapa spänningar runt om i världen. Detta är en utmaning som kräver såväl utrikespolitiska som handels- och utvecklingspolitiska åtgärder. I många av världens länder lider människor alltjämt av hunger och undernäring. Det krävs nationella initiativ i dessa länder för att stärka både handel och produktivitet i jordbruket, liksom en stärkt köpkraft. Regeringen gör därför en särskild livsmedelssatsning inom biståndet för att stärka denna typ av insatser. Vi vill också att handelsstörande jordbrukssubventioner elimineras och att handelshinder i jordbrukssektorn bekämpas. Folkrätten och respekten för mänskliga rättigheter är, som vi alla vet, en hörnsten i svensk utrikespolitik och en förutsättning för en genuint hållbar globalisering. I en krympande, globaliserad värld krävs internationella spelregler för att hantera gränslösa utmaningar och flöden. Där rättsstaten får fotfäste kan inte brott mot mänskligheten gå ostraffade. Regeringen arbetar särskilt för att stärka sambandet mellan mänskliga rättigheter, demokrati och utveckling byggt på rättsstatens principer. Vi vill ge de mänskliga rättigheterna en mer framträdande roll i arbetet för fred och säkerhet. kandiderar till för mänskliga rättigheter för perioden 20122015. Ett medlemskap skulle ge oss en viktig arena för att driva angelägna MR-frågor globalt och för att bidra konstruktivt till nödvändiga reformer av rådets arbete. offentliggör regeringen rapporter som kartlägger respekten för de mänskliga rättigheterna i världens länder. verkar för att Europeiska unionen ska sammanställa motsvarande, öppna rapporter om mänskliga rättigheter. Det är angeläget att länders bristande respekt i detta avseende synliggörs. Den grundläggande friheten att fritt ta emot information och uttrycka sin mening är en förutsättning för att människor ska kunna delta i samhällsdebatten och det politiska livet. Vi arbetar enskilt och inom ramen för EU, FN och för att stärka opinionsfriheterna. sker ytterligare satsningar till stöd för demokrati och yttrandefrihet. verkar för att stödja MR-förespråkare runt om i världen. Arbetet för den svensk-eritreanske journalisten frigivning fortsätter. Religionsfriheten är en central del i ett öppet samhälle. De ökade tendenserna till växande intolerans och övergrepp mot religiösa minoriteter inger oro. Det alltmer oförutsägbara hotet från spridning av massförstörelsevapen, inklusive kärnvapen, är en av de allvarligaste säkerhetsfrågorna . välkomnar att resulterade i handlingsplaner om nedrustning, icke-spridning och fredlig användning av kärnenergi. Vi kommer att bidra till förberedelserna för en internationell konferens om en zon fri från massförstörelsevapen i . Det så kallade om ömsesidiga reduceringar av strategiska kärnvapen är ett viktigt steg mot en kärnvapenfri värld. Vi driver fortsatt frågan om en reducering av taktiska kärnvapen, vilket skulle bidra till stabilitet och säkerhet. och EU ska fortsätta att stödja multilaterala kärnbränslegarantier och det fortsatta arbetet med att få en kärnbränslebank under kontroll på plats. Som medlem av ökar möjligheter att spela en konstruktiv roll, inte minst för att förhindra spridningen av kärnvapen. Vi arbetar vidare för att för lägga fram en proposition om tillträde till konventionen om klusterammunition. Vi ser en återhämtning i världsekonomin som dock på många håll är bräcklig. har många rika länder en ansträngd budgetsituation och begränsade möjligheter till en aktiv finanspolitik. I det läget är det fundamentalt att inte begränsa handelsflöden och hemfalla åt protektionism, utan ta till vara globaliseringens möjligheter för att främja internationell ekonomisk tillväxt och finansiell stabilitet. Det främjar också tillväxt och utveckling i de fattiga länderna. fortsätter att verka för ett snart avslut av Doharundan för att ge en ökad stimulans åt världsekonomin. är också drivande i EU:s arbete med att förhandla regionala och bilaterala frihandelsavtal. Det ökade internationella samarbetet, inte minst inom G20, för att förstärka det multilaterala regelverket och minska risken för allvarliga bakslag i världsekonomin är ett steg i rätt riktning. Vi är ett öppet och handelsorienterat land. Svensk ekonomisk tillväxt och goda konkurrenskraft bottnar i vår vilja att dra fördel av globaliseringen och flödet av varor, tjänster, kapital, information och personer. En väl fungerande europeisk inre marknad stärker också konkurrenskraft i världen. ekonomiska stabilitet bidrar till våra möjligheter att föra en aktiv utrikes- och utvecklingspolitik. De globala utmaningarna kräver effektiva multilaterala och globala styrelseformer. Ett starkt och väl fungerande är en förutsättning för den effektiva multilateralism som är grundläggande för svensk och europeisk utrikespolitik. Behovet av reformer för att öka FN:s förmåga att möta dagens utmaningar är stort. måste bättre än reflektera en ny global dynamik. De förödande naturkatastrofer som har drabbat enorma områden, med jordbävningen på och översvämningarna i som tydligaste exempel, understryker behovet av ett fungerande internationellt system för att mobilisera stöd vid humanitära kriser.