prot · GY09120 · 2011-06-21 00:00:00 — Det har ni gjort nu . Att vi skulle lägga skulden på kommunerna i vår motion jag vet inte, men det låter som att en viss potentat har läst . Det här handlar om att regeringens politik får genomslag ned till kommuner och landsting. Det visar skrivelsen med all tydlighet. Jag utgår ifrån att har läst den. Det har jag gjort. Jag lyfte fram några exempel, och jag försökte belysa några av verksamheterna. Men det har valt att inte kommentera. Han menar snarare att socialdemokratin har kommit till korta . Ta ansvar för den politik som ni bedriver så blir det här en mycket mer konstruktiv diskussion! 97 (KD) replik: Vi tar ansvar för vår politik på riksnivå. Vi tar också ansvar för den politik som förs på lokal nivå. Men vad Socialdemokraterna och du, , gör är att inte se till att dina socialdemokratiska kommunalråd i , i , i , i och i gör vad de ska göra. Trots stora överskott i sin egen sektor och trots prognostiserade överskott använder de inte de resurser de har tack vare statsbidrag, tack vare ökade skatteintäkter och tack vare att arbetslösheten sjunker till att just åtgärda det du i din reservation påstår är felaktigt. Hur är detta möjligt? Hur är det möjligt att Socialdemokraterna står och skyller på regeringen i en sådan fråga? Regeringen och har via statsbidrag och andra verktyg sett till att möjligheterna finns att upprätthålla den nivå man ska ha. Det är kommunerna och landstingen ålagda att sköta. Men ni tar inte det ansvaret. Det var likadant i budgetfullmäktigedebatten i som jag var med på i går. Man skjuter ifrån sig. Man skjuter på regeringen. Och så sitter man med en börs där överskottet redan pekar på plus 200 miljoner. Hur är det möjligt att kommunalrådet, i , inte får riksdagspolitikern hjälp att sköta sina kommunala åtaganden? 98 (S) replik: Det ska jag tala om för dig, , kristdemokrat som du är! Om jag skulle sitta här och styra , vilket jag hoppas blir verklighet, skulle jag se till att fick den hjälp han behövde. Vi försökte anslå mer medel, men i det här fallet visade det sig att de pengar som din regering faktiskt anslog kom . Man har inte lyckats omsätta det tillfälliga konjunkturstödet till verksamhet i den utsträckning man borde, utan man har lagt det på något slags resultat. Kommuner och Landsting visar i sin rapport att om man tar bort stödet hamnar vi i ett helt annat läge. Då är det 8 miljarder plus. 72 kommuner och 5 av landets 21 landsting visar ett negativt resultat. Då blir bilden lite mer nyanserad och kanske till och med mer rättvisande. Det glömmer att nämna någonting om. Det måste väl ändå vara så, , att när regeringen fattar beslut om försämrade arbetslöshetsförsäkringar och försämrad sjukförsäkring får det effekter. Det kommer att märkas i kommuner och landsting. Om inte inser det blir jag djupt oroad. Låt oss se på kurvan för ekonomiskt bistånd, som pekar rakt uppåt eller hur man nu vill betrakta den. Det har aldrig varit så många som har tvingats ansöka om ekonomiskt bistånd i det där har ett stort ansvar. och ingår i en allians om fyra. Svär dig inte fri från det ansvaret! Det hoppas jag verkligen inte att du gör. 99 (KD) replik: Du ger regeringen en eloge i replikskiftet här, , genom att tala om att regeringen har tagit det ansvar den skulle ta i krisens spår, nämligen att se till att det kommer mer statsbidrag till kommuner och landsting. Det är det vi har gjort. Så tack till SKL! Men du ska också tacka regeringen för att detta har skett och för att vi inte har hamnat i det läge som du påstår att vi skulle ha gjort om inte tillfälliga statsbidrag hade kommit till! Men det förändrar inte situationen. hade man rejäla överskott. Det är likadant 2010, 2011 och 2012. Så ser prognosen ut. Resurserna och verktygen har regeringen gett till kommunsektorn att använda sig av. är det den lokala nivån som också ska använda pengarna för att uppfylla sina åtaganden. Och det gör man; jag har just berättat hur kvaliteten har ökat på både vårdens och område när det gäller patientupplevelsen. För medborgarnas del har alltså kvaliteten ökat. Det kan du inte gå emot. Det visar mätningar som SKL har gjort. Någonstans händer det saker, men det händer kanske lite för sakta ute i kommunsektorn på grund av den kris som vi har haft. Det kan vi hålla med om. har också talat om att vi har en eftersläpning på vissa delar som inte hänger med när konjunkturen svänger. Men vad gör dina kommunalråd i , , , , och ? De tar inte sitt ansvar, . Jag tycker att du ska gå tillbaka och tala lite med dem så att de fullföljer det ansvar de är ålagda. 100 (SD): Försöksverksamheten med prestationsbaserad stimulansersättning inom sfi, så kallad sfi-bonus, permanentades . Sfi-bonusen innebär att en elev som får godkända resultat erhåller en ersättning på utöver övrig ersättning som en sfi-studerande är berättigad till. Att människor som på ett eller annat sätt utmärker sig och presterar mer än vad som rimligen kan förväntas av dem också premieras för detta är något som i grund och botten är mycket bra. Det sänder däremot ut helt fel signaler att dela ut en bonus till någon som endast har åstadkommit vad som kan förväntas av honom eller henne. Ett normalt företag delar till exempel inte ut bonus till en anställd för att denne har kommit till jobbet. På samma sätt är det både olämpligt och orimligt att vårt samhälle ska lägga sig på en så pass låg ambitionsnivå att staten och kommunerna delar ut sfi-bonusar till invandrare som enbart har fullgjort sina skyldigheter. kunde vi i läsa om den så kallade sfi-bonusen som då var på väg att införas på prov i några svenska kommuner. En av dessa var där det dåvarande moderata socialborgarrådet försvarade beslutet med att man hade stora problem med att folk hoppar av. Frågan jag då ställer mig är: Om man nu tillåts stanna i , utan några som helst flyktingskäl, och serveras en livslång försörjning på svenska skattebetalares bekostnad, borde vi då inte kunna kräva att man lär sig språket eller i varje fall gör vad man kan för att lära sig språket i det land där man ska tillbringa resten av sitt liv? Jag menar att något är mycket fel om viljan till integration ska vara beroende av storleken på mutan som staten och kommunerna tillhandahåller. Vi ska naturligtvis kräva att den som tillåts stanna i gör allt för att bli en del av det svenska samhället och allt för att lära sig vårt språk. Detta innebär naturligtvis att man ska närvara på den sfi-undervisning som erbjuds. Om man inte ens kan förmå en nyanländ att göra en så enkel sak, undrar i varje fall jag vad personen då över huvud taget har i vårt land att göra. I samma som jag nämnde tidigare väljer den rödgröna oppositionen att kalla förslaget för kränkande och orättvist. Och visst är sfi-bonusen kränkande och orättvis, fast inte mot invandrarna, som förmodligen de rödgröna menade, utan mot det svenska folket. Jag tycker att den inte minst är kränkande mot till exempel alla de fattigpensionärer som trots ett helt arbetsliv i lever på eller strax över existensminimum. Den är också kränkande mot alla de ensamstående föräldrar som gör allt för att deras barn ska få mat på bordet. Varför inte ge dessa människor en bonus för deras heroiska insats i stället för att stoppa dessa pengar rakt ned i fickorna på nyanlända som uppenbarligen inte ens vill vara i vårt land? Jag kan också ställa mig själv frågan: Är det dessa människor som allas vår menar när hon pratar om nybyggare som vårt land behöver och som ska befolka vårt land från norr till söder? Är det detta menar? I så fall bör vi vara mycket oroliga. Jag kan konstatera att svensk invandrings- och integrationspolitik är ett stort skämt, och det är bara att beklaga. Jag hoppas att de övriga partierna i sjuklövern vaknar upp. Det svenska folket börjar göra det, och det gläder mig. Jag yrkar bifall till reservation 2 som innebär att alla sorters bonusar inom sfi-systemet avskaffas med omedelbar verkan. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) Föredrogs finansutskottets betänkande 2010/11:FiU38 Investeringsfondsfrågor (prop. 2010/11:135). 101 (M): Det är ett enigt utskott som står bakom betänkandet FiU38 om investeringsfondsfrågor. Därför är debatt överflödig. Men, herr talman, låt mig ändå, inte minst ur ett informativt perspektiv, kort redogöra för detta ärende eftersom det faktiskt innebär ett viktigt beslut. I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2010/11:135 som i sin tur syftar till att genomföra ett EU-direktiv, det så kallade UCITS IV-direktivet eller Undertakings for in , om en anpassning och harmonisering av lagar rörande fondförvaltning. Bortsett från de förändringar som här föreslås ska tidigare direktiv fortsätta vara tillämpligt. Syftet med direktivet är att anpassa lagstiftningen och författningen till fondbolagens verksamhet i och med utvecklingen och förändringen av de finansiella marknaderna under . Syftet är också att harmonisera lagstiftningen mellan EES-länderna och stärka den inre marknaden inom verksamheter för kollektiva investeringar genom flera förenklingar och förändringar som föreslås underlätta gränsöverskridande verksamhet som kostnadseffektiviseringar möjliggörs. En anpassning och harmonisering sker för tillståndsgivning, tillsyn och kontroll, marknadsföring, kundupplysning och insyn. En anpassning sker för att utländska fondbolag ska kunna verka på den svenska marknaden och för att svenska fondföretag ska kunna verka internationellt. Konsekvenserna torde bli en förbättrad konkurrens dels genom allmänt bättre förutsättningar för en effektivare verksamhet, dels genom att det öppnas för fler aktörer, vilket i förlängningen bör komma konsumenterna till del. En annan viktig del av förändringarna till nytta för konsumenten är en bättre konsumentinformation som blir fullt harmoniserad genom förordningen. Konsumenterna ska bättre kunna värdera produkten och erbjudandet genom ett standardiserat faktablad med grundläggande information om fonden, till exempel vilken riskprofil fonden har. Direktivet ska antas före , och förändringarna föreslås träda i kraft i dessa delar. De delar där nya kapitaltäckningsregler och stora exponeringar berörs i enlighet med proposition 2010/11:110 föreslås träda i kraft innevarande år. Detta är ett bra beslut med önskvärda harmoniseringar och anpassningar för fondföretagens gränsöverskridande verksamhet. Det är ett bra beslut som ger fondföretagen ny och enklare access till större marknader. Det är ett bra beslut för konsumenterna som får fler erbjudanden att välja på och framför allt en bättre information om erbjudandet. Därför vill jag med detta yrka bifall till utskottets förslag till beslut. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) 14 § för finanspolitiken Föredrogs finansutskottets betänkande 2010/11:FiU42 för finanspolitiken (skr. 2010/11:79). 102 (M): I detta betänkande, FiU42, behandlar finansutskottet ramverk för finanspolitiken. består av ett antal principer som fungerar som verktyg för att nå de ekonomiska målen och se till att finanspolitiken blir långsiktigt hållbar och transparent. Skrivelsen är ett led i arbetet med att göra ramverket tydligare, öppnare och stramare för att kunna säkerställa långsiktigt hållbara finanser. omfattar ett budgetpolitiskt ramverk som innehåller överskottsmål, utgiftstak för staten, krav på kommuner och landsting och stramare budgetprocess. Det finns också principer för stabiliseringspolitiken där penningpolitiken utgör ett huvudnummer. Det finns principer för statliga ingripanden på finansmarknaden och rollfördelning hos myndigheter. Det finns också principer om öppenhet och transparens. ska vara styrande, och politiken ska gå att följa upp. I betänkandet finns en reservation från och en motivreservation från . Med det lämnar jag över ärendet till debattörerna. 103 (SD): Ett öppet, stramt och tydligt regelverk i syfte att säkerställa långsiktigt hållbara statsfinanser kan utgöra ett viktigt delfundament utöver de styrande, folkvalda politikernas huvudansvar, inte minst därför att det kan stärka både skattebetalarnas och marknadens förtroende för statens förvaltning. På samma sätt kan en transparent och sammanfattad redovisning av det finansiella ramverkets funktion med en särskild belysning av de delar som inte är lagstadgade, utan som i stället utgörs av en godtycklig praxis, givetvis förstärka allmänhetens förtroende för både hur den svenska finanspolitiken utformas och hur den har utformats. Det måste emellertid tilläggas att en sådan form av skrivelse varken kan eller bör ersättas av en kontinuerlig beskrivning och förklaring av finanspolitikens utformning. Vår- och höstpropositioner, liksom följdmotioner till dessa, fyller härmed en mycket viktig funktion vad gäller att förklara och motivera den bedrivna finanspolitiken. Det är det aktiva handlandet och begripliga beskrivningar av varför man handlar på det sätt som man gör tillsammans med resultatet av den förda politiken som i första hand bygger upp förtroendet hos allmänheten. Men allmänhetens förtroende byggs inte minst också upp genom att det byggs upp en förståelse för regelverkets konstruktion. Att då hänvisa till ett snårigt, otydligt, abstrakt och byråkratiskt EU gör att skrivelsens syfte att skapa ökad transparens och förståelse i stället snarare riskerar att skapa förvirring och frustration, en frustration över att politikens mål känns luddiga och svårbegripliga, särskilt i spåren av att så många betydande EU-länder själva inte uppfyller de av EU uppdiktade målen. För att finanspolitiska ramverk i längden ska uppnå acceptans och förståelse menar jag att det är viktigt att målen utgår från den verklighet som människor lever i. I är det de svenska medborgarna som ska bestämma och definiera denna verklighet. för finanspolitiken ska därför inte ha som delmål att öka trovärdigheten för att uppfyller kraven i någon luddig , eller för den delen det kommande EU-direktivet om nationella budgetpolitiska ramverk. I stället ska ramverket beskriva och förtydliga finanspolitikens utformning utifrån de svenska förhållandena och intressena och utifrån det bästa för ögon, precis som det ankommer på en suverän och självständig nation. I denna ansats blir detta betänkandes EU-överton av den orsaken överflödig. Jag yrkar därför bifall till SD:s reservation nr 1. 104 (V): För ett litet, exportberoende land som är starka offentliga finanser en förutsättning för en stabil makroekonomisk utveckling. Vi menar att det finns goda skäl för finanspolitiska ramverk som främjar budgetdisciplin, starka offentliga finanser och en politik för full sysselsättning. Ramverken bör utgöra en avvägning mellan å ena sidan tydlighet och fasthet och å andra sidan flexibilitet och handlingsfrihet. Frågan om budgetdisciplin måste vara självklar. Ekonomiska ramverk kan emellertid inte ha som enda syfte att säkerställa ordning och reda i de offentliga finanserna. Full sysselsättning ska vara det övergripande målet som varje utgift noga måste vägas mot de behov som ska prioriteras och hur det ska finansieras. Därför krävs det ett alternativt ramverk för finans- och penningpolitiken. har utifrån ett demokratiperspektiv men också utifrån svårigheterna att föra en effektiv ekonomisk politik för full sysselsättning, ökad jämlikhet och stärkt välfärd kritiserat ramverken. Detta är naturligtvis inte enbart ramverkens fel, men vi menar att den nuvarande utformningen av ramverken försvårar, i stället för att underlätta, en politik för full sysselsättning. Arbetslösheten har sedan krisen legat på i genomsnitt . Bara under en enda månad har arbetslösheten understigit . En fjärdedel av de arbetslösa har en historia av långvarig arbetslöshet. Sysselsättningsgraden är fortfarande lägre jämfört med vad den var , vilket motsvarar hela 520 000 människor. Även , enligt de prognoser vi tar del av, ser det rätt mörkt ut för arbetslösheten och sysselsättningen. har fått stark kritik för våra invändningar mot den nuvarande utformningen av ramverken för finans- och penningpolitiken. Det centrala i kritiken har gått ut på att vi därigenom skulle företräda en oansvarig ekonomisk politik. Men låt oss se bakåt, så ser vi att har tagit stort ansvar i den ekonomiska politiken. Vi stod bakom av budgetsaneringen efter 90-talskrisen. Därefter gjorde vi upp med den dåvarande socialdemokratiska regeringen om en rad budgetar som sammantaget förde tillbaka till överskott i de offentliga finanserna, vilket resulterade i en kraftigt fallande statsskuld. ställde vi oss bakom överskottsmålet eftersom vi menade att en central uppgift för den ekonomiska politiken var att snabbt få ned statsskulden till hanterbara nivåer. bidrag till de starka offentliga finanser som den borgerliga regeringen ärvde efter valet var med andra ord högst påtagligt. Men starka finanser är en sak; det övergripande målet för den ekonomiska politiken måste vara att sätta människor i arbete. De ramverk som omgärdar finans- och penningpolitiken bör utvärderas också från denna huvuduppgift. Och här kan vi konstatera att den ekonomiska politiken inte lyckats, vilket allt fler anser. Allt fler ansluter sig nu till den kritik vi tidigare framfört. Vi har fått bundsförvanter, både till höger och till vänster, i vår kritik. Men i måste vi dock självkritiskt tillstå att vi tidigare borde ha formulerat ett alternativt ekonomiskt ramverk och inte enbart kritiserat det rådande. Vi har tagit ett steg till i ansvarstagande och utarbetat ett alternativt ramverk som underlättar en politik för full sysselsättning för den ekonomiska politiken. Vårt förslag bygger på sju delar. 1.Inför åtgärdsplaner för full sysselsättning. Vi vill skriva in i budgetlagen att regeringen ska presentera en åtgärdsplan för full sysselsättning till . Åtgärdsplanerna ska också innehålla mål för arbetslöshet, sysselsättningsgrad, undersysselsättning med mera och ett tydligt återrapporteringskrav. 2.Ändra målen för penningpolitiken. Riksbankslagen föreskriver att målet för penningpolitiken är att ska upprätthålla ett fast penningvärde. har sedan definierat detta som att penningpolitiken ska styras av ett inflationsmål på . Vi menar att detta måste kompletteras. Ett sysselsättningsmål är det mest lämpliga, och detta ska inte underordnas målet om prisstabilitet, vilket sker . Vi tror också att en höjning av inflationsmålet till kan bidra till lägre arbetslöshet och en mer stabil ekonomisk utveckling. 3.Ändra kommunernas balanskrav så att det gäller över en konjunkturcykel. Dagens balanskrav innebär att varje kommun och landsting måste upprätta en budget där intäkterna överstiger kostnaderna. Nödvändiga investeringar ställs in eller skjuts . Sådana beslut förvärrar en lågkonjunktur. Dagens balanskrav skadar såväl kommunernas verksamhet som en balanserad samhällsekonomisk utveckling. 4.Inför samma regler för lån och avskrivningar för investeringar i staten som i kommuner och landsting. Det behövs möjligheter för avskrivningar och lånefinansiering av statliga investeringar i vägar, järnvägar, byggnader och bostäder. redovisar staten kostnader för infrastrukturinvesteringar i den takt de uppstår, vilket innebär att de direktavskrivs. Det är inte rimligt att dagens generation betalar kommande generationers investeringar. De senaste årens tågkaos beror på bristande investeringar bland annat orsakade av det stelbenta reglemente som råder. 5.Ersätt överskottsmålet i de offentliga finanserna med ett mål om balans över en konjunkturcykel. Det är inte rimligt att fortsätta spara när vi har massarbetslöshet. I stället för att betala av på en extremt låg statsskuld behöver vi investera för att stärka långsiktiga tillväxtpotential och för att öka sysselsättningen. 6.Utgiftstaken minskar möjligheterna att stimulera ekonomin och att möta reformbehov. Det är inte rimligt att utgifterna bestäms i förväg och sedan inte får ändras. Det är få som kan veta vad som ska hända . kan arbetslösheten stiga kraftigt, vilket kräver insatser. Systemet med utgiftstak innebär att det inte finns något golv för skatterna, det vill säga att man kan sänka skatterna hur mycket man vill utan att det får några konsekvenser, medan taken sätter en gräns för hur mycket utgifter man får ha. Ett system utan utgiftstak ställer samma krav på budgetdisciplin och budget i balans. Det ska vara som utformar målen för penningpolitiken, till exempel nivån på inflationsmålet och ett sysselsättningsmål. Utifrån dessa mål ska sedan självständigt utforma den löpande penningpolitiken. På det sättet skapas en tydlig ansvarsfördelning. beslutar om policy och verkställer. Hög arbetslöshet är ett slöseri med samhällets resurser. De ekonomiska ramverken ska stödja, inte försvåra, en ekonomisk politik för full sysselsättning, jämlikhet och välfärd för alla. Därför, herr talman, yrkar jag bifall till vår motivreservation i betänkandet. (Applåder) I detta anförande instämde , och (alla V). (forts. 16 §) 15 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde TU27 Lag om flygplatsavgifter Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Ändringar i luftfartslagen) Här förelåg endast yrkande om bifall till utskottets förslag. Lagförslaget innebar emellertid att förvaltningsuppgift som innefattade myndighetsutövning fick överlåtas till en annan stat. Beslutet att anta lagförslaget måste därför fattas i den ordning som föreskrevs i 10 kap. 8 § jämförd med 6 § andra stycket regeringsformen vilket krävde att beslut fattades antingen med minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter eller i den ordning som gällde för stiftande av grundlag. Av förslaget framgick att beslutet önskades bli antaget i ett enda beslut. För bifall krävdes därför att minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter förenade sig om beslutet. Enligt RO 5 kap. 4 § andra stycket skulle beslut fattas genom omröstning. Votering: 302 för bifall 47 frånvarande Talmannen konstaterade att minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter hade röstat ja. Kammaren hade således bifallit utskottets förslag till beslut. Partivis fördelning av rösterna: För bifall: 94 S, 94 M, 22 MP, 21 FP, 19 C, 19 SD, 17 V, 16 KD Frånvarande: 18 S, 13 M, 3 MP, 3 FP, 4 C, 1 SD, 2 V, 3 KD NU26 Säkerheten i svenska kärnkraftsreaktorer Punkt 1 (Säkerheten i de svenska kärnkraftsreaktorerna) Propositioner ställdes först beträffande utskottets förslag till beslut och därefter i fråga om motiveringen. Förslag till beslut: 1. utskottet 2. res. 1 (V, MP) Votering: 206 för utskottet 38 för res. 1 57 avstod 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag till beslut. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 38 S, 93 M, 21 FP, 19 C, 19 SD, 16 KD För res. 1: 22 MP, 16 V Avstod: 56 S, 1 M Frånvarande: 18 S, 13 M, 3 MP, 3 FP, 4 C, 1 SD, 3 V, 3 KD (M) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Motiveringen: Godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 2 (S) Votering: 169 för utskottet 95 för res. 2 38 avstod 47 frånvarande Kammaren godkände utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 M, 21 FP, 19 C, 19 SD, 16 KD För res. 2: 94 S, 1 MP Avstod: 21 MP, 17 V Frånvarande: 18 S, 13 M, 3 MP, 3 FP, 4 C, 1 SD, 2 V, 3 KD Punkt 2 (Förbud mot att uppföra nya reaktorer, ändring i ansvarsreglerna vid en olycka och uppdrag till ) 1. utskottet 2. res. 3 (S, MP, V) Votering: 169 för utskottet 133 för res. 3 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 M, 21 FP, 19 C, 19 SD, 16 KD För res. 3: 94 S, 22 MP, 17 V Frånvarande: 18 S, 13 M, 3 MP, 3 FP, 4 C, 1 SD, 2 V, 3 KD FiU36 Förlängd tillgänglighetsperiod för krediten till Kammaren biföll utskottets förslag. UbU18 Ökad flexibilitet och förbättrad återbetalning inom studiestödssystemet 1. utskottet 2. res. 1 (MP) Votering: 280 för utskottet 22 för res. 1 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag.