prot · GY0987 · 2011-04-13 00:00:00 — Det är en ökning . I omsorgen, i butiker, på kaféer och restauranger jobbar av småbarnsföräldrarna regelbundet på sådana tider. Inte ens hälften av landets kommuner erbjuder barnomsorg utanför kontorstid. Antalet har dessutom minskat under den borgerliga regeringens tid. Är det inte orimligt att alla som ser till att hålla servicesamhället i gång inte själva har tillgång till den gemensamt finansierade barnomsorgen när de jobbar? Den som har arbetat på en förskola eller på ett äldreboende vet att lönen är knapp och inte räcker till månadens slut. Det håller inte. Det behövs en rejäl satsning på att få upp lönerna och förbättra arbetsvillkoren. Det om något skulle innebära ett stort steg framåt för jämställdheten inom arbetslivet men också i samhället i stort. Men vad gör ? Jo, han kräver lägre ingångslöner i välfärdssektorn och vägrar lagstifta om rätt till heltid. Han menar på fullt allvar att lönerna för undersköterskor, barnsköterskor, förskollärare och sjuksköterskor är för höga. uppmanade han därför kommunpolitikerna att bli bättre på att i de kommande avtalsförhandlingarna sätta press på lönerna nedåt. Löner på är för höga i det borgerliga . Det är ett helt fantastiskt uttalande från den person som är ytterst ansvarig för den borgerliga ekonomiska politiken. I stället för skattesänkningar behöver vi en utbyggd välfärdssektor med bättre kvalitet i form av fler anställda, en barnomsorg som har öppet , nätter och , mindre grupper och bättre arbetsvillkor och inte minst högre löner. Riskkapitalbolagen har minskat sina investeringar . Satsningarna i unga tillväxtbolag har rasat. Det är en mycket allvarlig situation för framtida utvecklingsmöjligheter. När nya företag inte får tillgång till kapital slår det mot den framtida sysselsättningen, mot landets konkurrenskraft och mot den ekonomiska tillväxten. Men frågan är varför viljan att satsa pengar i unga svenska företag har försvunnit. Svaret är att det finns andra investeringar som ger långt högre vinst, har en stabil tillväxt och är helt riskfria. Det handlar om svensk vård, skola och omsorg. I takt med att riskkapitalbolag nu vräker in pengar i tidigare offentliga verksamheter stryper de tillgången till riskkapital till små svenska tillväxtbolag. Varför ska man göra investeringar där riskerna är stora när man kan köpa ett vårdföretag med garanterad vinst från dag ett tack vare våra skattepengar? Detta är så klart tragiskt, inte bara för att svenskt näringsliv dräneras på det så viktiga riskkapitalet utan också för att välfärden är en sektor där riskkapitalbolagen inte hör hemma över huvud taget. Från att ha varit viktiga aktörer för att utveckla svenskt näringsliv håller riskkapitalbolagen nu på att hamna i ett svårartat bidragsberoende. Utan våra skattepengar skulle deras vårdbolag, skolbolag och omsorgsbolag inte överleva en sekund. Deras vinster som tidigare genererades av smarta idéer genereras nu av skattepengar som man smusslar undan och stoppar i egen ficka. Riskkapitalbolagen inom välfärden behöver inte ens bry sig om konjunkturen. Finanskrisen var en lite mysig höstvind eftersom man ändå var garanterad vinsten. Människor fortsätter nämligen att bryta benen och bli gamla oavsett vad som händer på börsen. Och skattepengarna fortsätter att trilla in. Den så omhuldade teorin om att hungriga lejon jagar bäst verkar inte längre gälla riskkapitalbolagen. Riskkapitalbolagen har blivit slöa och feta efter att ha matats med svensk skattefinansierad välfärd. Risken är borta och ersatt av en garanti från oss skattebetalare att alltid ställa upp med pengar. Vi har sett exempel på investeringar som har gett uppemot 450 procents avkastning. Enligt är det högre avkastning på eget insatt kapital i välfärdssektorn än genomsnittet inom svenskt näringsliv. Om vi jämför med en bransch som anklagas för att vara vinstgalen, det vill säga elbranschen, visar det sig att elbranschen har en avkastning på medan äldreomsorgen och omsorgen har . Ja, ni hörde rätt, dubbelt så hög avkastning. Det kanske osmakligaste av allt i den här soppan är ändå att medan våra skattepengar möjliggör riskkapitalbolagens expansion ser de själva till att slippa betala skatt. Många har beskrivit privatiseringen av välfärden som framtiden. Det är tyvärr precis tvärtom. Svenska företag behöver riskkapital. Svensk vård, skola och omsorg behöver långsiktighet och solidariska lösningar, inte riskkapitalbolag. Det måste vara enkelt att vara moderat. Varje problem har samma lösning. Sänkta skatter för män med portfölj och slips som inte har en aning om hur det är att ha ett typiskt arbete i . Sänkta löner för alla andra, så att överskotten ska växa på hög i och på Stureplan. Sålda arbetsplatser i välfärden, som steg för steg förvandlar ryggraden i samhällsekonomin till en tummelplats för företag som vill leva gott på skattemedel. I detta anförande instämde , , , och (alla V). 150 Finansminister (M) replik: Regeringens politik vilar på att full sysselsättning bidrar till en rättvis fördelning av välfärden. Den största orättvisan i det samhälle vi ser är alltid arbetslösheten. Här har vi en tydlig skiljelinje mot . När hade inflytande i ökade orättvisorna. Utanförskapet bet sig fast och människor fastnade i långvarig frånvaro från arbetsmarknaden. Det här är inte rättvis politik. står för en i grunden orättvis politik. Rättvisa är att det lönar sig att anstränga sig och prestera. säger nej till jobbskatteavdraget. Rättvisa är att vi via utbildning ger alla en god start i livet. säger nej till de lärlingskontrakt, de betyg och de kunskapskrav som är absolut nödvändiga för att bygga ett rättvist samhälle. förstår inte att rättvisa handlar om att vård, skola och omsorg ska ges efter behov även när det gäller det man kan få inom friskolor och andra alternativ. Man säger nej till de 70 000 arbetstillfällen som håller på att växa fram inom hushållstjänsterna. förstår inte att rättvisa handlar om att värna om dem som har minst och att kärnan i den politiken är att skapa sysselsättning och bidra till full sysselsättning för alla. Då betyder höjda skatter arbetslöshet. politik handlar i praktiken om orättvisor. Det var så det blev när hade inflytande. praktik är också deras teori. Man avvisar alla de rimliga definitioner av rättvisa som jag här har redovisat. politik handlar om orättvisa. Regeringens politik har som kärnvärdering att full sysselsättning bygger rättvisa. 151 (V) replik: har skrutit rätt häftigt här , men jag ska göra rätt besviken och också väldigt många andra. Fakta är att om vi skulle ha samma sysselsättningsgrad vid slutet av 2015 som , som har jämfört med, skulle vi ha över 300 000 fler sysselsatta och vi skulle ha 100 000 färre arbetslösa. Den jobbpolitik vi har sett har bestått av skattesänkningar med en förhoppning om att det på lång sikt ska ge jobb. Om man skulle ta de siffror på allvar som själv har presenterat skulle man ha kunnat konstatera att varje jobb, om det nu kommer, kostar ungefär 1 miljon. Om vi tittar på den politik som har fört, med sänkta socialavgifter, med en förhoppning om att någon ska anställa någon till om man sänker arbetsgivaravgifterna, har varje jobb kostat 2 ½ miljoner. För de pengarna skulle vi kunna investera ganska kraftigt i en förbättrad järnväg och i ökat banunderhåll. Jag tror att vi är många som tycker att tågen ska komma hädanefter. Vi skulle kunna investera i mindre barngrupper i förskolan, i en bättre sjukvård och äldreomsorg. Vi ser nu att antalet anställda i kommunsektorn har minskat, och de kommer inte heller att återhämtas , vilket jag faktiskt hade hoppats på. drar i stället ned på statsbidragen. pratar om att han vill värna dem som har minst, och så kräver han sänkta löner för kvinnor i välfärdssektorn. Jag tycker att det rimmar väldigt illa, . Det där med rättvisa tror jag att du får fundera över ett tag till. 152 Finansminister (M) replik: Jag funderar mycket på rättvisa. Och när jag funderar på rättvisa tänker jag på att när vi hade en vänsterpolitik i ökade inkomstskillnaderna. När vi hade vänsterpolitik i ökade förmögenhetskoncentrationen. Varför är det en sådan nattsvart skillnad mellan Vänsterns praktik och dess teori? Jo, därför att man tappar jobben. Man glömmer att full sysselsättning är grunden för en rättvis fördelning av välfärden. Det är bara med full sysselsättning vi kan garantera en rättvis fördelning av välfärden. Då blir det så här. Då talar om rättvisa och om arbete. Sedan vill man trycka ut de 70 000 jobb som kommer i privata välfärdstjänster. Då vill man trycka bort det som skapar grunden för välfärd, nämligen att vi belönar människor efter prestation, att vi bygger rättvisa på att vi utjämnar med hjälp av god utbildning. Det är ju det som är skiljelinjen. Vi har en rättvisa byggd på arbete och ansträngning. bygger orättvisa med arbetslöshet. 153 (V) replik: belönar människor efter prestation och straffar människor som blir sjuka. Det skulle man också kunna säga. Jag tycker att det är en ganska förkastlig syn att vi ska dela in människor i närande och tärande. Oavsett varifrån inkomsten kommer tycker jag att man ska beskattas lika. tycker i stället att män med högre inkomster ska belönas rikligen. Det är tydligen rättvist i värld, för det är väl det som är prestation. Annars skulle ju inte fördelningen se ut som den gör. är män, är kvinnor. till dem som tjänar över 40 000 och en hundralapp till dem som tjänar lite mindre. Är du sjuk ska du straffas. Du ska inte ens få ersättning från sjukförsäkringen. Till full sysselsättning, , är det långt, tyvärr. Jag tror att vi alla skulle vilja se en sådan utveckling. Men er politik är ineffektiv. Ni skapar inga jobb. Med de pengar du har lagt på jobbskatteavdrag, sänkta socialavgifter eller någon förhoppning om RUT-tjänster skulle vi ha fått bättre kvalitet i välfärden för väldigt många och efter behov, inte efter plånbokens tjocklek. Det är en utveckling som inte har någonting med rättvisa att göra. 154 (FP) replik: Jag har en fråga till : Anser och att staten ska vara beredd att gå in helt eller delvis med permanent statligt ägande i ? 155 (V) replik: Det var kort och koncist. Jag kan säga att jag anser att regeringen borde ha en näringspolitik och en industripolitik. Det hade hjälpt ganska mycket . Det skulle även hjälpa framöver. har nog aldrig ansett att vi ska gå in med ett helt statligt ägande i . Däremot har vi ansett att staten kan ta ett ansvar för att möjliggöra att överlever. Det tycker vi även i det här läget. Regeringen skulle till exempel kunna ta initiativ till att omförhandla räntan hos EIB. Det skulle vara ett bra sätt. Framför allt skulle jag vilja se en industri- och näringspolitik. Jag har läst vårpropositionen och jag ser inte ett enda inslag, ingenting på hela området, vilket gör mig rätt bedrövad, för jag vill se en politik för full sysselsättning. Jag vill se fler jobb. Men det är tomt, innehållslöst. Jag skulle tro att väldigt många inom industrisektorn är rätt förvånade och också besvikna. Om jag går tillbaka till det tidigare replikskifte och jag hade kunde man åtminstone tycka att infrastrukturen, som näringslivet är väldigt beroende av, även så klart, skulle ha kunnat få ett gott tillskott. Näringslivet efterfrågar ju en uthållighet i satsningarna på till exempel järnvägen. Det är många företag som har tvingats ta över transporterna på väg i stället för på järnväg. Där sviker regeringen också. kanske i sitt inlägg åtminstone kan svara på varför de 800 miljoner som är den lilla engångssatsning ni gör, som ändå är ett steg i rätt riktning, inte ens är finansierade i den här propositionen och inte heller i tilläggsbudgeten. 156 (FP) replik: Jag tycker att det var ett väldigt bra besked som gav här att inte tänker stödja några tankar som kan komma att framföras på att staten ska gå in som ägare i . Det var ett bra besked. Det som händer i visar att det är rätt bra om företag går med vinst. Då är min fråga till : Vad är en rättvis vinstnivå? Vad är en rättvis avkastning på eget kapital? uppehöll sig mycket i sitt anförande vid avkastning på kapital hos olika investerare och företag. Vad är en rättvis avkastning på eget kapital? 157 (V) replik: Jag tycker inte att man ska ha avkastning på eget insatt kapital inom välfärden. Jag tycker inte att vinstintressen över huvud taget hör hemma där. Det leder i helt fel riktning. Det ni nu försöker skapa är en marknad där man tjänar pengar på att människor blir sjukare och på att äldre får det sämre. Det är ju en sådan prisutveckling att blir den äldre sämre får man högre betalning. Det leder i fel riktning. Om man har en politik som går ut på att det är plånboken som styr och inte behoven ökar kostnaderna för skattebetalarna. Jag tycker att en avkastning på inom äldreomsorgen är helt fel. Det är ruttet rent ut sagt. Jag tycker att skattepengar ska gå till vård, skola och omsorg. Blir det pengar över ska de gå tillbaka till en förbättrad kvalitet eller till skattebetalarna. Jag tycker inte att vinstintressen har inom välfärden att göra, utan allting ska gå till vården av de sjuka, till omsorgen om de äldre och till barnens utveckling. 158 (C) replik: skrev alldeles i en debattartikel att de vill vara landsbygdens bästa vänner. För del välkomnar jag ett ökat engagemang i landsbygdsfrågor från alla parter och intressenter. Det behövs för att kunna skapa det sammanhållna som vi vill se. Men när jag läser program slås jag av att det är samma gamla visa som vanligt. Det är mer statligt stöd och mer satsningar från det offentliga. Och vad värre är, det finns knappt ett enda ord om dem som vi vet skapar tillväxt och jobb, nämligen småföretagarna, och betydelsen av ett stärkt civilsamhälle. För oss i är det en självklarhet att landets många småföretagare är navet för en tillväxt som omfattar hela . Det är i de små företagen som de många nya jobben kommer att skapas. Det är därmed dessa som utgör grunden för vår gemensamma välfärd. politik går ut på att fler ska våga ta steget att bli företagare för att sedan kunna expandera och skapa nya jobb. För att skapa attraktiva boendemiljöer och grundläggande service över hela landet krävs det just jobb. Jobb är motorn för landsbygdsutveckling. Utan jobb stannar landsbygden, och det blir än svårare att mota den urbaniseringstrend som vi nu ser. Vi i tror också på människors inneboende kraft, på deras entreprenörskap och arbetsvilja, det som lite nedlåtande kallar för marknadskrafterna. Men det är så jobb och tillväxt skapas. Det visar exempel från min hemby utanför i söder till i norr. Hur vill skapa en levande landsbygd och ett sammanhållet som håller långsiktigt, ? Vilka tillväxtreformer står för som kommer att göra att småföretag och jobb skapas och stannar på landsbygden? 159 (V) replik: Jag är väldigt glad över att tar tillfället i akt att diskutera landsbygdens utveckling. Till skillnad från anser jag att samhället har ett övergripande ansvar för hela landet. Man behöver samhällsservice oavsett var man bor. Det är väl känt att om samhället, i många fall staten, drar sig tillbaka i form av neddragningar när det gäller apotek, försäkringskassekontor eller skattekontor drar sig också annan service tillbaka. Därför menar vi att staten har ett övergripande ansvar. Vi menar också att staten har ett övergripande ansvar för att se till att det finns en infrastruktur som fungerar över hela landet. Det kan vi tyvärr också se att inte gör. Man tycker åtminstone inte att det ska finnas en järnväg som fungerar över hela landet, utan man satsar framför allt på nybyggnation av vägar, medan vi satsar på ökat underhåll av vägar och en utbyggnad av järnvägstrafiken. Dessutom lägger vi pengar på en utbyggnad av kollektivtrafiken. har nog läst lite dåligt när det gäller det där med småföretag. Småföretag är mer vanligt på landsbygden än i storstäder och andra städer. Det finns en kraftig sådan tendens. Vi har en rad förslag för att gynna småföretag på landsbygden. Vi anser att biobränslen kommer att vara en väldigt bra utvecklingsfaktor för företag på landsbygden. Vi lägger fram förslag om turism. Vi lägger fram förslag om mat. Vi tror väldigt mycket på lokalt producerad mat . Och vi har en hel rad andra förslag. Vi har ett 16-punktsprogram och en övergripande strategi. Vi tycker dessutom att samhället skulle kunna bidra lite mer genom att avsätta forskningspengar för att tillsammans med företag, regioner och kommuner ute på landsbygden bedriva forskning om hur den bästa landsbygdsutvecklingen ska kunna ske. Vi tror på en sådan politik. menar vi att vi behöver ett nordiskt samarbete om landsbygdsutveckling. Vi har likartade problem och likartade möjligheter, och vi kan lära av varandra. Därför tror vi också på ett ökat samarbete i . 160 (C) replik: Det var glädjande saker som tog upp. De ligger helt i linje med det som regeringen och har genomfört. Vi har satsat på att öka den grundläggande servicen runt om. Vi har satsat på ökat stöd till kommersiell service och statlig service. Vi har satsat på infrastruktur. En sådan post handlar om enskilda vägar som är väldigt viktiga för landsbygden. Under den förra mandatperioden ökade den från 600 miljoner till nästan 1 miljard. Det är en ganska fin satsning på landsbygdens alla vägar. Jag ska ta ett konkret exempel på hur och vill slå undan benen för många småföretagare på landsbygden. Det handlar om 94. Att ratificera den innebär att småföretagare på landsbygden inte har en chans att vara med i den offentliga upphandlingen. Det är jätteviktigt för dessa företag att få vara med och konkurrera i kommunens offentliga upphandling. Vad säger om kilometerskatt, bensinskatt, inkomstskatter, sänkta arbetsgivaravgifter och handelsgödselskatt? Hur ska ökade vänsterkostnader för landsbygdsbor leda till mer marginaler och en levande landsbygd? 161 (V) replik: Jag vet inte om har missat den senaste tidens rubriker om att drar ned antalet kontor runt om i hela landet. Jag tycker inte att det är att upprätthålla servicen på landsbygden. hoppade över en väldigt viktig del för småföretag på landsbygden, och det är tillgången på kapital. har kanske hårdast av alla i den här kammaren försökt att lägga fram förslag om att stärka kapitalförsörjningen på landsbygden. Det handlar om förslag på hur man kan stärka lokala banker och sparbanker och skapa möjligheter för kapital till mindre företag. Tyvärr har vi inte fått något stöd från i den frågan. Vi har också lagt fram förslag på att man kan stärka tjänstemän i kommuner och landsting för att förbättra den offentliga upphandlingen och för att skapa förutsättningar för mindre företag på landsbygden att kunna delta. Vi tycker också att anställda på landsbygden ska ha en bra arbetsmiljö. Därför tycker vi att är viktig. I de förslag där vi har höjt bensinskatten har vi också kompenserat de boende på landsbygden med sänkt fordonsskatt och höjda reseavdrag. 162 (KD) replik: Jag tycker att vi hör att och har en ganska enögd syn på detta med skatteintäkter. Vad som skapar tillväxt och de här skatteintäkterna verkar helt lämna därhän. Med en sådan politik finns det till slut bara nedskärningar att fördela, och det ska vi akta oss för rejält. har varit inne på att skatteavdrag eller skattesänkningar i sig inte skulle generera några mer resurser till välfärden över huvud taget. Det är en lite märklig syn. Låt mig ta ett exempel. Jag har tittat lite tillbaka i tiden. ökade skatteintäkterna med 60 miljarder trots den enorma finansiella kris vi har gått igenom. Vi har sänkt skatterna med drygt 100 miljarder. Trots detta har skatteintäkterna ökat. Är det trolleri eller vad kan det vara fråga om, ? Dessutom har vi kommuner och landsting som redovisar olika resultat . Jag ska berätta om några. har gått drygt 300 miljoner plus, 77 miljoner plus, drygt 300 miljoner plus och 166 miljoner plus. Gemensamt för de här kommunerna är att de alla är rött styrda. Vi har heller aldrig haft så höga nivåer på statsbidragen till kommuner och landsting som vi har . Varför använder inte de rött styrda kommunerna pengarna till just välfärdssatsningar? Du håller väl med om att det kommunala självstyret är viktigt? Det är grunden till någonting, och ger vi pengar till kommuner och ser till att de har bra ekonomi ska de också använda dem till välfärdssatsningar. Men varför, , gör man inte det i de rött styrda kommunerna, om du säger att det är brist på pengar till välfärden? Den logiken verkar inte finnas i ditt resonemang när man tittar på verkligheten. 163 (V) replik: Kanske skulle vara lite självkritisk i den här frågan. När finanskrisen kom var det många kommuner och landsting som var väldigt oroliga. Man var tvungen att dra ned därför att skatteintäkterna skulle sjunka kraftigt. Regeringen valde att inte kompensera kommunerna för den inkomstminskningen, och man började också med kraftiga nedskärningar. 22 000 arbetstillfällen har försvunnit i kommunsektorn . Regeringen planerar inte för att det tappet ska återhämtas , utan man väljer att dra ned på statsbidragen. Regeringen har valt att sänka skatter för 100 miljarder. Det är 100 miljarder som man skulle ha kunnat göra något annorlunda för. Man skulle ha kunnat använda en hel del av de pengarna till att förbättra banunderhållet så att vi hade sluppit sitta på tåg och vägar . Trafiken stod helt stilla . Vi skulle ha kunnat lägga en hel del på att minska barngrupperna i förskolan. av alla barn går i barngrupper med över 21 barn. På fritis har en anställd ansvar för 21 barn. Är det kvalitet, ? Tycker du att det är rimligt? Under era år har barngrupperna i förskolan ökat, barngrupperna i skolbarnsomsorgen ökat, personalen inom äldreomsorgen minskat och personalen inom sjukvården minskat. Men vinsterna i välfärdssektorn har kraftigt ökat. 7 miljarder har gått till vinst i stället för bättre kvalitet i vård, skola och omsorg. Det finns valmöjligheter. Antingen kan man tro att sänkta skatter är framtidens paradis. Eller också kan man tro att en jämn fördelning av inkomster så att vi ökar jämlikheten i samhället och alla får ta del av den växande kakan kan vara ett bra sätt att öka tillväxten och skapa jobb. De med lägst inkomster har också störst behov av att konsumera. Men ni har framför allt gynnat högavlönade män med era skattesänkningar, vilket inte skapar ökad konsumtion utan troligtvis ökad spekulation och sparande. 164 (KD) replik: Det bekräftar min bild av ett väldigt enögt resonemang kring skatteintäkter. Man tror att det finns en viss storlek på kakan, och oavsett hur man skär den är det bara den storleken som gäller . Välfärdssektorn går med vinst, säger du, . Ja, i drygt 300 miljoner, plus 77 miljoner, drygt 300 miljoner och 166 miljoner. Varför använder inte socialdemokratiskt och vänsterpartistiskt styrda kommuner de resurser som finns i välfärdsarbetet? Det är min fundering. För det kommunala självstyret står vi väl kvar vid? Vi kan inte börja ändra det. Regeringen har i kristider sett till att förse kommuner och landsting med pengar, men man har inte riktigt använt dem, av olika skäl. Du står där och får inte fram varför ni i de rött styrda kommunerna inte har använt dem. Vad är det som gör att ni inte använder de pengarna? Trots ett tapp på av bnp har vi ökat skatteintäkterna till den offentliga sektorn, trots skattesänkningar. Vi har bakat kakan större. 165 (V) replik: Jag trodde att kände till att det finns en lagstiftning som säger att kommuner ska ha en god ekonomisk hushållning och därmed att de också ska gå med överskott. Det var därför jag inte bemötte det. Men sade jag det, för nu kanske även känner till det. säger att jag har ett enögt resonemang. Det säger en företrädare för regeringspartierna som har samma svar på alla problem: Sänk skatterna, pressa lönerna nedåt och privatisera. Snacka om enögdhet! Snacka om att öka ojämlikheten och att ineffektivt använda skattebetalarnas pengar! Vi kan lägga de här pengarna i stället för att ha en förhoppning om att rika människor ska konsumera mer och på så vis skapa jobb på att öka kvaliteten så att barnen får det bättre.