prot · GY0979 · 2011-03-30 00:00:00 — Man bekämpar inte främlingsfientlighet med lite mindre främlingsfientlighet. Det borde vara självklart. Det enda som hjälper är en helt annan politik en politik för mänskliga rättigheter och en rättssäker och värdig asylprocess. Vi ska inte träffa somaliska föräldrar som väntat förgäves på sina barn , och vi ska inte som i läsa om Firdeuws, , som ska skiljas från sin pappa för att utvisas tillsammans med sin mamma till . Det är inte värdigt . En annan politik är möjlig, och kommer fortsatt att stå för just den politiken. 25 (KD): För är utgångspunkten i migrationspolitiken att varje människa är unik och att varje människa är skyddsvärd. Med det menar vi också att det självklart är så att ingen människa är illegal. Det får vi nämligen höra ibland i debatten: illegala människor och illegala flyktingar. Det må vara så att det finns människor som uppehåller sig i vårt land som inte har ansökt om att få vara här eller människor som har ansökt men fått ett avslag, men det gör inte själva människan olaglig. Människan har absolut sitt fulla existensberättigande fortfarande. För att vi ska fortsätta ha en mer öppen, mer generös och mer human migrationspolitik måste vi också göra ännu större ansträngningar på andra politikområden. har debatten kretsat kring själva migrationspolitiken, men vi måste självklart också göra mycket mer för att förbättra möjligheterna och förutsättningarna för de människor som vi har gett en i vårt land. Vi kan inte ge upp förrän och har precis samma möjligheter att få ett bra arbete som och har. Däri ligger skillnaden , i namnet, inte i kunskaper, inte i erfarenheter, utan i namnet, just på grund av att vi är rädda. Det kommer inte att samlas demonstrationståg av flyktingar som står och skriker om sina rättigheter här utanför. Därför måste vi kristdemokrater fortsätta att vara en röst för de människor som är för svaga för att själva kunna höras. 26 Statsrådet (M): Den här debatten har varit upplysande och tänkvärd. Tack så mycket alla deltagare! Den har visat på skillnaderna i svensk politik som den ser ut efter överenskommelse med Alliansen. Och jag har noterat att i det betänkande som socialförsäkringsutskottet har behandlat har dragit tillbaka sin reservation om just amnesti. konkurrenskraft är beroende av att den kunniga och utbildade personen väljer framför andra stater. I ljuset av detta framstår det därför som helt naturligt att regeringen med sina fyra partier, som varit inställda på att framgång stavas öppenhet mot omvärlden, nu knyter en allians för att befästa detta. Det är den långsiktiga inriktningen på detta projekt som är det viktiga. Slutmålet för det långsiktiga arbetet är att få , , med flera världsdelars bästa och mest välmotiverade arbetskraft att välja framför andra stater. Det är först när framstår som mer attraktivt, mer inbjudande och mer tillgängligt än andra stater som vi kan känna oss säkra på att trygga de långsiktiga förutsättningarna för välstånd och den svenska välfärden. Naturligtvis är inte migrationsreglerna det enda instrumentet för att uppnå detta. Det finns många andra politikområden som måste samverka för att det ska bli på detta sätt. Men det går inte att bortse från att i av skådad omfattning av mobilitet är förutsättningarna för rörelser över gränserna ett konkurrensmedel. Och får vi slutbetänkandet från migration. Det är ju en händelse som ser ut som en tanke. Den sterila idén om att envar nation ensam är kapabel att ekonomiskt trygga sina medborgares välfärd är inte bara världsfrånvänd, den är rent av farlig. Hur skulle lilla med blott 9 miljoner invånare, vars framgångar i ekonomiskt tillväxtskapande alltid har vilat på en blandning av öppenhet för nya idéer och en insikt om att fri handel och konkurrens skapar välstånd, kunna överleva utan att satsa på mobilitet? Det är uppenbart för den som har lyssnat på den här diskussionen att framtiden ligger för och Alliansen och inte för de ständigt bakåtsträvande i oppositionen. Överläggningen var härmed avslutad. 2 § Meddelande om ändring i kammarens sammanträdesplan Tredje vice talmannen meddelade att kl. 9.00 skulle arbetsplenum äga rum. Votering skulle äga rum efter debattens slut. 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2010/11:270 Till Interpellation 2010/11:270 Regeringens politik för solenergi av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är planerade nationella och utrikes resor. (C) Enligt uppdrag 2010/11:273 Till Interpellation 2010/11:273 Ungdomars intresse för yrkesprogram av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang och resor. 4 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2010/11:106 till näringsutskottet Framställning 2010/11:RS3 till Motion 2010/11:MJ6 till miljö- och jordbruksutskottet EU-dokument KOM(2011)137 till Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2011)144 till trafikutskottet 5 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /11:UbU10 och UbU11 6 § Genomförande av det reviderade ekodesigndirektivet Föredrogs näringsutskottets betänkande 2010/11:NU17 Genomförande av det reviderade ekodesigndirektivet (prop. 2010/11:61). Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 15 §.) 7 § Komplettering av den nya Föredrogs civilutskottets betänkande 2010/11:CU23 Komplettering av den nya (prop. 2010/11:63). 27 (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 1 och 2. Vi har tidigare här debatterat och diskuterat att det finns ett stort behov av nybyggnation, och inte bara det utan även ett stort renoveringsbehov runt om i landet. Enkla, tydliga och välfungerande regler för plan- och byggprocessen är en viktig förutsättning för att fastighetsägare ska kunna bygga, bygga om och tillhandahålla bostäder som möter dessa behov. har antagit en ny plan- och bygglag som vi debatterar och kompletterar. Plan- och bygglagens syfte var bland annat att öka effektiviteten i byggprocessen, att göra det enklare för medborgarna att förstå och ansöka om bygglov. Kompletteringarna vi nu diskuterar skulle klargöra vissa begrepp och förtydliga ännu mer. En del av dessa frågor menar jag går inte i riktigt rätt riktning. Frågor som när ett bygglov träder i kraft, frågor kring överklagandeprocessen samt förslaget att endast publicera bygglov och förhandsbesked i Post- och är några exempel. För kommunens invånare är det mer naturligt att söka och ta del av informationen på kommunens redan välbekanta hemsida än att försöka ta reda på sin information i Post- och . I fanns ett förslag om att kommunen på sin egen hemsida skulle kungöra beslut om bygglov och inte som , som regeringen föreslår, i Post- och . I den nya lagtexten saknas klargörande när det gäller parts- och sakägarbegreppen som används i lagtexten. I förslaget framgår dessa begrepp inte tillräckligt tydligt. Oklarheter kan därför bli oundvikliga kring vem som är att betrakta som annan part och därmed också ska delges. Eftersom det är av stor betydelse för den enskildes möjlighet att tillvarata sina rättigheter är detta naturligtvis av största vikt. Vi har inte bara ansvar för att lagen ska kunna förstås och tillämpas av sakkunniga jurister, utan även våra medborgare måste kunna förstå den politiska jargongen ute i kommunerna. De politiskt verksamma i kommunerna måste också kunna förstå begreppen. Jag skulle vilja likna detta förslag vid en dans där vi tar två steg fram och ett steg bakåt. Med det menar jag att ambitionerna med detta var jättebra, och intentionerna var precis lika bra. Det är ett stort kliv framåt. Förslaget har tagits fram och presenterats, men vi är ändå inte helt nöjda. Vi beslutar oss för att komplettera det. Vi tar alltså ett steg ännu längre framåt. Men jag tycker inte att vi i alla fall når riktigt ända fram till de ursprungliga ambitionerna, så jag menar att det trots allt blir ett litet kliv tillbaka. Vi når helt enkelt inte riktigt fram. Jag delar utskottets åsikt om att frågan om webbpublicering bör tas upp i ett vidare sammanhang. Men en resa måste börja någonstans, och jag tycker att den resan bör börja här och . 28 (M): antogs här i kammaren en ny plan- och bygglag som kommer att träda i kraft . Det har visat sig att kompletteringar behövs i några avseenden. Därför har det i propositionen som vi nu behandlar föreslagits vissa ändringar i lagen. Dels kompletteras reglerna om hur beslut om lov och förhandsbesked vinner laga kraft i fråga om underrättelse till kända sakägare. Dels föreslås att sökande och en begränsad krets av andra berörda delges beslut om lov eller förhandsbesked. Ytterligare en förutsättning för marklov ska vara att åtgärden uppfyller vissa krav i . I reglerna om kontrollplaner föreslås också vissa ändringar, och en ny övergångsbestämmelse införs, där det ges möjlighet för kommunen att göra undantag från de nya kraven på kontrollansvariga när kontrollansvarig utses. Dessutom innehåller propositionen flera redaktionella och lagtekniska ändringar. Förslaget är att lagändringarna träder i kraft med den nya , alltså . Jag vill också påpeka att fortsätter att arbeta med frågor som rör den nya , då det under arbetet med propositionen framförts behov av ytterligare ändringar. Det kommer ideligen nya motioner i ärenden som berör . Avslutningsvis yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på motionen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2010/11:MJU18 Strandskyddsfrågor (prop. 2010/11:64). 29 (S): beslutades det om den nya strandskyddslagen. Den skulle stärka skyddet vid hårt exploaterade kuster som den skulle öppna upp för fler strandnära byggen i glest befolkade delar av landet. Från oppositionens sida ansåg vi att ansatsen var bra det tidigare regelverket var inte tillräckligt robust för att stå emot det enorma trycket på dispenser i attraktiva områden. Många kommuner hade utnyttjat möjligheterna till dispens alltför generöst. Reglerna var inte heller tillräckligt nyanserade. Vissa lättnader kan vara motiverade i glest bebyggda områden. I är stränderna till för alla. De första strandskyddsbestämmelserna skrevs i avsikt att motverka exploateringen av strandtomter runt , och . Tillgången till badplatser, strandpromenader och fritt vatten skulle säkras för allmänheten. Strandskyddet är ett viktigt uttryck för den svenska allemansrätten. Den generella tillgången till skog och mark, hav och sjöar något som i många länder är en exklusiv rättighet för några få betraktas numera som en självklarhet. Därför är det hög tid att vi ändrar detta betraktelsesätt och mer aktivt värnar strandskyddet. Den borgerliga regeringen har vid makten gjort ett flertal försök att förstöra strandskyddet. Genom att hänvisa till den viktiga landsbygdsutvecklingen vill man skapa nya lättnader i skyddet och undantag från reglerna. Man vill ytterligare öka kommunernas beslutanderätt i strandskyddsfrågor. Strandskyddet har också fått större betydelse vad gäller klimatarbetet. Att vara restriktiv till byggen invid vatten kan löna sig för framtiden, för klimatförändringarnas effekter slår till med full kraft. Stora samhällskostnader kan då undvikas när stränderna utsätts för översvämningar, ras och erosion. Regeringen har inte klarat sin uppgift, men det har kanske inte varit syftet. Risken är nu stor att stränderna blir tillgängliga för ett fåtal i stället för alla. Regeringens proposition Två strandskyddsfrågor ger ett tydligt uttryck för denna försvagning uppluckrade regler som kan slå hårt mot allemansrätten och innebära ett steg tillbaka i klimat- och miljöarbetet. Den borgerliga regeringen föreslår att kommunerna i stället för får besluta om upphävande av och dispens från strandskyddet även i de fall då strandskyddsområdet är ett statligt vattenskyddsområde eller ett miljöskyddsområde enligt 7 kap. . Regeringen betonar att förslaget stämmer överens med den övergripande inriktningen som innebar att kommunerna fick ökad beslutanderätt i strandskyddsfrågor. Vi anser att förslaget bör avstyrkas eftersom effekterna kan bli negativa för skyddade vattenresurser. En kommun som av misstag eller av misskötsel brister i sin tillsyn över exempelvis nya enskilda avlopp kan förorsaka föroreningar i egen och flera andra kommuners vattenresurser. Vi menar att i områden av riksintresse ska länsstyrelserna ha dispensrätten, precis som vi ansåg . Regeringen föreslår också att en del av får pekas ut som ett område för landsbygdsutveckling i strandnära lägen där lättnader i strandskyddet gäller. Regeringen betonar att endast en del av Ångermanälvens mynningsvik tillhör världsarvet och därmed är undantaget från reglerna om landsbygdsutveckling. Man beskriver området som ganska exploaterat jämfört med de delar av som ligger utanför . Vi anser att närheten till ett område som betecknas som världsarv bör mana till restriktivitet. Utvecklingen av regionen, med stora möjligheter för besöksnäringen, hör starkt samman med strandskyddets syften. Flera områden i har liksom höga naturvärden, och det är olyckligt om utan ett större underlag ändrar reglerna för strandskydd enbart i detta specifika område. Frågan är hur snart regeringen kommer tillbaka för att mjuka upp reglerna i andra områden. Att glesbefolkade områden med god tillgång till obebyggda stränder kan få fler dispenser utan att strandskyddets syften äventyras kan vi vara överens om. Men när regeringen anför sina skäl görs det på mycket otydliga grunder. Detta påtalade vi redan när vi debatterade frågan . Då kunde regeringen på intet sätt precisera vad man menade med landsbygdsutveckling. anför regeringen som argument att området vid världsarvet är ganska exploaterat och menar att det räcker som argument. Jag undrar: Finns det fler områden som regeringen anser är ganska exploaterade och som kan exploateras betydligt mer? Med den hållning som regeringspartierna har när det gäller strandskyddet är risken stor för att stränderna blir tillgängliga för ett fåtal i stället för alla. Det kommer att slå hårt mot allemansrätten och innebära ett steg tillbaka i klimat- och miljöarbetet. Jag yrkar bifall till reservation 6. 30 (MP): Få saker sätter vi som bor i detta land värde på så mycket som vår natur och att få röra sig fritt i den med hjälp av allemansrätten. Till det hör även möjligheten att kunna söka sig ned till vatten. För att säkra tillgången till vattnet har vi i infört bestämmelser om strandskydd. Strandskyddet är inte bara till för att främja det rörliga friluftslivet utan även för att skydda och hävda höga eller mycket höga naturvärden i det viktiga och ömtåliga område där land och vatten möts. vill i en partimotion som vi kallar Grönare stad är en trevligare stad lyfta fram strandskyddets betydelse i stadsmiljö. Att ha tillgång till badplatser, strandpromenader och fritt vatten för alla som bor och lever i städer med dessa möjligheter är en fråga om livskvalitet. Därför behöver stränderna skyddas från exploatering. Regeringen har genomfört en uppluckring av strandskyddet, bland annat genom att överlåta ansvaret för dess tillämpning på kommunerna. Kommunerna har ett stort exploateringsintresse, vilket innebär att antalet dispenser riskerar att öka. Följden blir allt fler stränder och strandpromenader som är onåbara för stadens invånare. I skenet av klimatförändringarna har behovet av ett stärkt strandskydd också blivit större. Bebyggelse i strandnära lägen kan riskera att svämmas över i takt med stigande vattenstånd och extremare väder. Vi anser därför att regeringen bör återkomma med förslag till om att stärka strandskyddet, och då som ett led i att skapa en hållbar stadsutveckling och att säkra medborgarnas rätt till oexploaterade stränder. Däremot anser vi att fler dispenser kan ges i glest befolkade områden med god tillgång till obebyggda stränder utan att strandskyddets syften äventyras. Men dessa lättnader, som ska bidra till utvecklingen, får inte bli prejudicerande på oklara grunder. Regeringen måste vara tydligare i sina skäl. Redan i den tidigare strandskyddspropositionen var regeringen oklar i sin vägledning till kommunerna om hur de bäst bevarar strandskyddet. Skarpa och tydliga formuleringar kan balansera lättnaderna i lagstiftningen och ge bra förutsättningar för den kommunala handläggningen. Vidare anser vi att beslut som rör områden av riksintresse inte bör fattas på nivå, utan dessa beslut bör fattas direkt av länsstyrelserna. Med detta, herr talman, stöder jag samtliga motioner. Men för tids vinnande yrkar jag bara bifall till reservation 6 under punkt 6 angående strandskydd i områden av riksintresse. 31 (V): Jag tror att de flesta av oss här när vi har rest runt om i har slagits av hur olika det kan se ut runt sjöar och vid havet vad gäller exploatering med byggnader, hus och andra saker. En av många fina saker med är just att alla har tillgång till stränderna. Det är inte okej att bygga ett stort hotellkomplex precis nere vid havsstranden. Så ser det inte ut på många andra ställen runt om i . Där är stora delar av stränderna i princip privatiserade och bara tillgängliga för dem som kan betala för det. Så vill inte jag att det ska bli i . Kanske det inte riktigt går så långt med regeringens förslag. Men man tar tyvärr steg i den riktningen genom att man ytterligare luckrar upp strandskyddet. Strandskyddet är otroligt viktigt just för att vi vill att stränderna ska vara tillgängliga för alla människor. Det är en del av allemansrätten. Därför är vi rödgröna kritiska mot regeringens förslag. Vi har reserverat oss mot det. Vi är också kritiska till förslaget att öppna för exploatering vid Ångermanälvens mynningsvik. Precis i det området finns det ett världsarv. Även om det inte är i världsarvsområdet som exploateringen ska ske är det i angränsning till det. Har man definierat ett område som världsarv förpliktar det också. Man måste göra avvägningen mellan ekonomiska intressen och miljön. Då är det väldigt viktigt att miljön och kulturhistorien får väga tyngst. Så blir det inte med regeringens förslag, och det tycker jag är väldigt illa. Vi i har också en egen motion i ärendet. Men för tids vinnande vill jag bara yrka bifall till de två rödgröna reservationerna nr 2 och 6. 32 (M): Vi har här att ta ställning till ett betänkande som berör en proposition från regeringen med två strandskyddsfrågor och till detta två följdmotioner med ett antal yrkanden. Propositionen behandlar ändringar i beträffande regler om strandskydd. Ett av förslagen gäller att beslut om upphävande av dispens från strandskydd även då det är inom områden för statligt vattenskyddsområde eller miljöskyddsområde ska flyttas från till kommunen. Det andra förslaget innebär att Ångermanälvens mynningsvik får pekas ut som område för landsbygdsutveckling där lättnader för strandskydd gäller. är ett fantastiskt land med en mycket varierad natur. Det finns stora slätter. Det finns böljande fält. Det finns stora skogar. Det finns ängar och betesmarker. Det finns hedlandskap. Det finns fjällandskap. Det finns i vårt land ett stort antal sjöar, många älvar och en lång kuststräcka. Alla de olika landskapstyperna har sin särart och är viktiga att vårda och bevara. Många kommuner är för sin attraktion och till stor del även för näringslivet beroende av den unika naturen och också närheten till vatten. Vi har i också något unikt, nämligen allemansrätten, som många besökare från andra länder ser på med stor avundsjuka. I är befolkningsstrukturen heterogen med större tätorter som har en kraftig befolkningstillväxt och en stor landsbygd och glesbygd som tappar befolkning. i vårt land kunde vi konstatera att hälften av våra kommuner tappade befolkning. Detta gör att om vi inte sätter in motkrafter kommer vi att få en alltmer heterogen befolkningsstruktur med allt fler orter och kommuner som avfolkas och som får svårt att kunna ge sina invånare den service de önskar och är berättigade till. Det gör i sin tur att allt fler väljer att flytta från dessa trakter, och vi får en ond cirkel. Självklart vill vi alla slå vakt om vår fina och varierade natur och även vår unika allemansrätt. vill jag att vi även ska sträva efter att kunna ha en levande landsbygd och att det ska vara möjligt att bo och verka även på landsbygden under vettiga villkor. Till följd av att vi har ett land som är så heterogent och med mycket olika förutsättningar måste vi därför ha en flexibel lagstiftning som möjliggör en lokal och regional anpassning. Det gäller i synnerhet beträffande bygg- och exploateringslagstiftningen. Vi har storstadsområden med mycket höga exploateringstryck, och vi har glesbygd med näst intill obefintligt exploateringstryck där landsbygdsutveckling är både önskvärd och nödvändig för att hindra ett utdöende. Vill vi ha en utveckling av boende, företagande och arbetsmarknad i dessa områden måste det kunna vara tillåtet att i vissa specifika fall även kunna exploatera strandnära. Det kan handla om att bygga en turistanläggning där tillgång till stränder är en förutsättning. Det kan handla om att bygga bostäder för att kunna upprätthålla ett ekonomiskt och personellt underlag för kommersiell och offentlig service. kunde man konstatera att reglerna för strandskydd behövde reformeras. Antalet dispenser hade ökat kraftigt och uppgick till runt 5 000 . Enligt var bara en tredjedel av dessa lagliga. Det hade lagts en död hand på glesbygden som man fortsatte att exploatera i redan hårt bebyggda sjönära områden. Lagstiftningen tog inte hänsyn till skillnaderna mellan olika delar av vårt land. Tillämpningen uppfattades som godtycklig och slumpmässig. Kommunerna behövde också i större grad kunna planera för sin egen utveckling och byggnation. infördes därför i vårt land nya regler för strandskydd. Dessa innebar ett ökat lokalt och regionalt inflytande och en samordning med . Dock ligger strandskyddsgränserna kvar. Syftet var att få en ökad differentiering och en bättre anpassning till de lokala förhållandena som skulle främja landsbygdsutveckling och behovet av utveckling så att hela kan leva. Det skulle bli lättare att bygga strandnära i områden där det finns gott om orörda stränder och där exploateringstrycket är lågt. skulle det bli tydligare och stärkta regler i områden som redan exploaterats hårt. Lagtexten har här preciserats för att ange vad som är särskilda skäl för undantag. Detta motverkar den smygbostadisering som skett av bland annat sjöbodar och uthus. För att uppnå denna ökade differentiering och öka det lokala inflytandet flyttades beslutsrätten för upphävande av och dispens från strandskydd från staten via till kommunerna. Kommunerna ska vidare i sina översiktsplaner redovisa områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen där vissa lättnader i strandskyddet avses tillämpas. får rollen att särskilt bevaka strandskyddets intressen i den kommunala planläggningen. har också rollen att överpröva kommunala beslut om upphävande av och dispenser från strandskydd. För att nämna lite siffror kan jag säga att är av stränder påverkade av bebyggelse. Den obebyggda kusten och stränderna utgör i vårt land , vilket motsvarar åtta och ett halvt varv runt jorden. I linje med den ändring jag nu berört i strandskyddet allmänt föreslår således regeringen att detta även ska gälla områden som är statliga vattenskyddsområden och miljöskyddsområden. Det är som beslutar kring skyddsföreskrifterna för ett vattenskyddsområde, och på denna punkt föreslås ingen ändring. Syftet med ett vattenskyddsområde är att skydda en grund- och ytvattentäkt som nyttjas som vattentäkt. Det är således ett skydd för dricksvattnet som livsmedel. Syftet är däremot inte att hindra allmänheten från tillträde till området. Behovet av att samordna prövningarna synes därför begränsat. Skyddsreglerna har olika syften, och bedömningarna avser inte samma frågor.