prot · GZ0944 · 2011-12-08 00:00:00 — Här finns det ett stort ansvar hos kommunpolitikerna ett definiera vad det är man vill åstadkomma och sedan säkerställa att det följs upp. Det gäller oavsett om det är en utförare eller en privat. Det är detta som är det centrala. Det är detta som vi kommer att lägga ned arbete på. Det handlar om att säkerställa att vanvård aldrig någonsin förekommer, och i det arbetet behöver vi ett mycket stort ansvarstagande av kommunala företrädare oavsett partifärg. 54 (SD): Jag har en fråga till justitieminister . Vi har kunnat läsa att har fått sin första student på som bär slöja. Bilden i medierna är att detta är något småmysigt och lite gulligt. går till och med lite längre, försöker att vara klämkäck och kallar henne snut i slöja. För det första menar jag att myndighetsutövning, inte minst av polis och militär med sitt våldsmonopol, måste vara neutral. Jag menar också att deras uniformer måste vara fria från religiösa såväl som politiska markörer. För det andra: Att till polisuniform tillåta bärandet av en symbol som för många människor symboliserar religiös underkastelse såväl som uppdelning mellan män och kvinnor torde strida mot allt som vårt samhälle står för. Min fråga är följande: Finns det en risk att beslutet att tillåta bärandet av religiösa symboler till polisuniform kan leda till ett minskat förtroende för svenskt polisväsen? Tänker justitieministern tillåta liknande särrättigheter även för andra religiösa grupper? 55 (): Mitt svar vad gäller förtroendet är nej. Jag tror inte att det påverkar förtroendet för svensk polis negativt om vi lyckas rekrytera fler med förortskompetens och fler människor med annan bakgrund än vad majoriteten har. När jag får den här frågan erinrar jag mig direkt en diskussion vi hade i huruvida en sikh kunde köra buss eller inte. Jag tror att de flesta av oss tycker att det är en ganska märklig fråga. Det går naturligtvis alldeles utmärkt. Det är också på det sättet att som studerande får man klä sig hur man vill. I en tjänsteutövning finns det olika arbetsuppgifter. Där måste arbetsgivare ta hänsyn till vad som är lämpligt och inte. I vissa situationer bär man till exempel uniform och annat. Som princip tycker jag att vi ska vara glada och lyckliga om man lyckas rekrytera fler unga människor med en annan bakgrund än den traditionella och får dem att söka sig till polisutbildningen. 56 (SD): Vi är överens om att det är bra att man kan rekrytera människor med olika bakgrund. Det är en sak. Det är en helt annan sak att man tillåter en polisuniform som är neutral. Jag tycker att justitieministern tar lite väl lätt på frågan. Jag har nämligen frågat runt bland både polisen och allmänheten i frågan. Jag vill påstå att väldigt många är väldigt oroade över den utveckling som är igångsatt. Man menar att det definitivt påverkar förtroendet. Jag ställer mig också frågan: Hur ska någon som flytt undan muslimskt förtryck i det här fallet kunna få förtroende för en polis som bär en symbol som symboliserar allt det man har flytt ifrån? Jag tycker att justitieministern är svaret skyldig. 57 (): Frågeställaren säger att väldigt många är oroade över en student. Det låter lite överdrivet. Det är väldigt viktigt att vi sätter proportioner på saker och ting. Min grundinställning är att vi ska rekrytera brett till polisutbildningen. Man ska uppfylla de krav som finns för att kunna bli en bra polis. Oavsett om man jobbar i sjukvården, i någon annan verksamhet eller inom polisen måste man professionellt utifrån arbetsuppgifterna ta ställning till vilken typ av uniform eller klädsel som är lämplig. Jag tänker inte sitta som minister och ha pekpinnar i det avseendet. Jag tror också att det är väldigt viktigt att vi i skaffar oss en öppenhet för att vi ser lite olika ut, har lite olika bakgrund och ibland märks det. Jag tror inte att det på något sätt påverkar förtroendet för de arbetsuppgifter och den service till medborgarna som till exempel svensk polis ska erbjuda. 58 (KD): Min fråga riktar jag till landsbygdsminister . Jag tror att vi är många som är överens om att det ska vara möjligt att leva och bo i hela landet. Det som oroar mig och andra är att på en hel del håll i landet minskar befolkningen på landsbygden. län är ett sådant exempel. Jag tror att utflyttningen från landsbygden måste hejdas på olika sätt. Vi har i vårt land egentligen goda förutsättningar om vi lär oss att använda dessa på rätt sätt. Vårt land är rikt på sjöar. Vi har massor av sjöar, skulle jag vilja säga som smålänning. Att kunna erbjuda ett strandnära boende tror jag är ett viktigt argument för att det ska kunna bli attraktivt att bo på landsbygden. Min fråga till landsbygdsministern är därför: Tror landsbygdsministern att erbjudande om strandnära boende och att se till att använda de dispenser som kan vara möjliga är en åtgärd som skulle göra det attraktivt och vända den befolkningsutveckling som vi har sett? 59 Landsbygdsminister (C): Mitt korta svar är ja. Attraktiva boendemiljöer för många människor, kanske riktigt många människor, är för dessa människor att de har tillgång till vy över ett vattenområde. Jag vill gärna utveckla mitt svar på frågeställningen lite grann. Det är också viktigt att det finns en infrastruktur som möjliggör att man kan kommunicera med varandra. Det handlar om att väg, järnvägsnät, elektroniska kommunikationer och så vidare är tillgängliga och i ett hyggligt skick. Det är viktigt att det finns en kommersiell såväl som en offentlig service för att människor ska etablera sig. Det allra viktigaste är att det finns jobb. Det är skälet till att jag har engagerat mig mycket för att utveckla näringar och verksamheter som av tradition finns på den svenska landsbygden, i skogen, matproduktionen och så vidare. Att man har jobb är grunden för att människor bosätter sig och utvecklar sina liv. 60 (KD): Tack för svaret, statsrådet! Jag uppskattar det och engagemanget för att ge denna bredd av service också på landsbygden. har vi haft en ny lagstiftning för dispenser för strandnära boende och strandskydd. Många uppfattade och trodde att det skulle bli en generösare tolkning som möjliggjorde att landsbygden kunde utvecklas. Men alltför många har uppfattat att det i stället har varit en åtstramning. Diskussionen har mycket handlat om att lokal utveckling också kan ingå i den dispensgrund som heter annat angeläget intresse. Min fråga till landsbygdsministern är: Behövs det en översyn av hur strandskyddslagstiftningen har tillämpats för att kunna nå de mål som vi har haft? Är det så att det borde vara möjligt att se en lokal utveckling som grund för en dispens för att därigenom kunna öka befolkningen också på landsbygden och i de små kommunerna? 61 Landsbygdsminister (C): Låt mig först konstatera att detta primärt inte är min frågeställning i regeringsarbetet. ligger närmast hos miljöministern. Men frågan har diskuterats. Om inte minnet sviker mig jag måste lägga in den reservationen är det i den budgetproposition som är föremål för riksdagsbehandling angivet att en sådan översyn ska göras. Det är generellt på det sättet att översyner ofta behöver göras av lagstiftningar som är nya och diametralt motsatta till hur de har varit tidigare för att se att de fungerar på det sätt som och regeringen har tänkt sig. Jag vill påpeka att det är möjligt att anta planer i kommunerna där man gör avsteg från de traditionella bundna strandskyddsområden som är generella i vårt land. 62 (C): Min fråga går till justitieminister . har situationen för företagare som drabbas av kriminella fakturaskojare åter blivit aktuell. I många fall har företagen lagen på sin sida. Men genom hot eller trakasserier tvingar man dessa människor till betalning, förlikning eller något sådant. Man hotar med betalningsanmärkningar, kronofogdemyndigheter och tingsrätter. Det drabbar främst små nystartade företag som kanske inte har stenkoll på alla regler alla gånger. Det drabbar inte bara ekonomiskt utan också socialt, psykiskt och fysiskt. Vi måste hitta lösningar som gör att vi kommer till rätta med de problemen. Min fråga blir helt enkelt: Vad avser ministern att göra för att vi ska lösa detta? 63 (): Bluffakturorna är ett stort problem. Men det är viktigt att börja med att konstatera att den som skickar bluffakturor oftast gör sig skyldig till ett brott. Genom ökade resurser till rättsväsendet finns det större möjligheter än tidigare att ta itu med detta problem och nå lagföring. har regler som gör att myndigheten ska ta bort uppgifter som är missvisande, till exempel därför att man har fått denna typ av bluffakturor, så att man inte i onödan släpar med i registren som om man hade skulder som man egentligen inte har. Jag är glad att har fått ihop en överenskommelse när det gäller kreditupplysningsbranschen som innebär att man filtrerar bort uppgifter från bolag som finns på listan över oseriösa handlare. En rad viktiga åtgärder vidtas alltså , och det är bra. 64 (C): Jag tackar statsrådet för svaret. Det kanske är ganska många som inte vet att betalningsanmärkningarna sorteras bort av kreditupplysningsföretagen. Här finns det nog en informationsinsats som man skulle behöva göra. Jag kommer från det seminarium som och Företagarna precis har haft om hur man ska göra allt för att minska bluffakturorna. De poliser som var där sade att det kanske inte i första hand är nya lagar vi behöver, men vi behöver en organisation inom polisen som gör att detta inte handläggs på den lokala nivån. Man måste lyfta upp det. Det görs också en polisorganisationsutredning. Är detta någonting som justitieministern kan ta med sig till en utredning eller kanske till samtal med den högsta polisledningen att man ska se över hur man arbetar från polisens sida med detta? 65 (): Det är inte i första hand en fråga för organisationskommittén. Däremot är det en fråga för hur man arbetar och beivrar olika brott. Det finns nu flera inriktningar när det gäller ett mer projektinriktat arbete där bedrägerier är ett område där man särskilt fokuserar och arbetar brett över hela landet med ett antal poliser som man har fredat för mer allmänna uppgifter. Självfallet är det en fråga som diskuteras mycket hur man ska hantera detta framöver. Jag tror också att det ligger mycket i att det behöver spridas mycket information till företagare. Det som framför allt behövs är en ökad medvetenhet om att man kan bli lurad. Det är lätt att småföretagare, som har fullt upp med att sälja , tillverka det som ska tillverkas och vad det nu kan vara, inte funderar över om en faktura är korrekt eller inte, vilket man naturligtvis alltid bör göra. för diskussioner med näringslivet för att se vad vi kan göra ytterligare åt problemet. 66 (S): Jag har en fråga till socialminister . Socialtjänstlagens regler om ekonomiskt bistånd, socialbidrag, är en del av samhällets trygghetssystem ett yttersta skyddsnät vid tillfälliga försörjningsproblem. Målet är att den enskilde så snabbt som möjligt ska kunna försörja sig på egen hand. Orsakerna till den enskildes försörjningsproblem varierar; ofta handlar det om arbetslöshet, sjukdom eller överskuldsatthet som har gjort att ekonomin raserats. Behovet av socialbidrag halverades i det närmaste . Men utvecklingen bröts under den förra mandatperioden. Kostnaden för ekonomiskt bistånd har ökat i rad och fortsätter att öka även 2011. En bidragande orsak till det ökade behovet av socialbidrag är regeringens misslyckade jobbpolitik samt försämringar av a-kassa och sjukförsäkring. Vad tänker socialministern göra för att minska behovet av socialbidrag, och vilket ansvar har regeringen för de ökningar av socialbidragsbehovet som vi nu ser? 67 Socialminister (KD): Jag tackar för denna fråga i ett angeläget ämne som rör många människor som har ganska begränsade möjligheter att själva påverka sin situation. Det är otroligt viktigt att samhällets yttersta skyddsnät i form av försörjningsstöd finns där och fungerar. Som anger upplever vi nu en ekonomisk kris också i , även om vi är lyckligt lottade i förhållande till många andra länder. Krisen väller in också över . När vi ser prognoserna ser vi att arbetslösheten också i vårt land kommer att öka, låt vara från en bättre nivå än i de flesta andra länder. Det ökar också trycket på systemen. Regeringen gör många saker, och i budgeten finns bland annat förstärkningar för de barnfamiljer som har de allra minsta ekonomiska marginalerna. Jag ska återkomma i nästa svar med något ytterligare. 68 (S): Ministern ska få möjlighet att utveckla svaret. Regeringens medvetna nedmontering av a-kassan och sjukförsäkringen har lett till en försämrad utveckling för dem som har små ekonomiska marginaler och ett ökat bidragsberoende genom socialbidrag. Regeringens åtgärder har urholkat trygghetssystemet och förvärrat situationen. Bland de knappt 277 500 personer som fick ekonomiskt bistånd 2010 var arbetslöshet det vanligaste försörjningshindret . Andra sociala olägenheter och besvär utgjorde . Sjukbidrag och sjukförsäkring motsvarade . Många människor står helt utan a-kasseskydd eller har ett alldeles för svagt skydd. Vi går mot sämre tider, förmodligen med högre arbetslöshet. Jag upprepar min fråga: Vad tänker socialministern och regeringen göra för att minska behovet av socialbidrag? 69 Socialminister (KD): Jag kan glädja med att i den budget som regeringen har presenterat och som just nu bearbetar går av de medel som riktar sig till hushållen till de som är de fattigaste. De som har de minsta medlen får också det starkaste stödet. I det ligger bland annat förstärkningar av barnbidraget, som jag redan har beskrivit för en tvåbarnsfamilj med och för en trebarnsfamilj med . Vi har också åtgärderna mot de pensionärer som har de allra lägsta inkomsterna. 250 000 pensionärer som uppbär bostadstillägg får en förstärkning. Här talar vi om dem som lever med de små marginalerna i samhället. Målsättningen i stort är att minska, och helst onödiggöra, socialbidrag. Men det kommer alltid att finnas ett behov. Det viktigaste är att vi genom en aktiv kamp mot arbetslöshet ser till att fler kommer i arbete och undanröjer behovet av ett försörjningsstöd. Vårdnadsbidraget och svenska språket 70 (S): Också min fråga vänder sig till socialministern, så han kan stå kvar i talarstolen om det underlättar. Svenska språket är oerhört centralt i det svenska samhället. Det är självklart. Det är mycket lättare om man behärskar det när man ska ut på arbetsmarknaden eller ta del av det svenska samhället som medborgare. Mot bakgrund av detta blir jag oerhört orolig när jag ser vilka effekter det vårdnadsbidrag som regeringen har infört har haft, inte minst på de barn som kommer från hem där svenska språket inte är ett naturligt inslag. Där möter man kanske inte som ett-, två- eller treåring det svenska språket, utan vanligtvis kommer den första kontakten med svenska språket när man börjar på förskolan. Vi har sett av de utvärderingar som finns att vårdnadsbidragets användande är oproportionerligt stort just i en del områden där svenska språket inte är en naturlig del av vardagen. Därför är min fråga till socialministern: insatser avser regeringen att vidta för att se till att dessa barn får ordentliga kunskaper inte minst när de ska börja i den svenska skolan? 71 Socialminister (KD): Socialdemokraterna sitter i en lite knepig argumentationssits här. I vill de försöka få sagt att vårdnadsbidraget är ett fiasko, att ingen vill ha det och att ingen använder det. I nästa andetag ska de beskriva de monumentala konsekvenser som vårdnadsbidraget får för solsystemet, och särskilt då planeten jorden och . Detta håller förstås inte ihop. Men likafullt ligger det en del i det som framför: Det är jätteviktigt med språk och arbete för personer som har kommit till vårt land med en annan bakgrund. Vårdnadsbidraget är en viktig valfrihetsreform som inte används av många, men för dem som använder det är det en viktig del som skapar en större trygghet i barnens uppväxt. Det är viktigt för de familjer som utnyttjar vårdnadsbidraget att det finns andra komplement, till exempel öppna förskolor dit man kan gå och träffa andra föräldrar som går på föräldrapenning eller vårdnadsbidrag. Så får man tillfälle att umgås, och det berikar livet för både barn och vuxna. 72 (S): Jag tackar statsrådet för svaret. Ur och därmed regeringens perspektiv borde vårdnadsbidraget rimligtvis ses som ett fiasko eftersom det, tack och lov, inte är så många som använder det. Men det finns ändå ett antal tusen som gör det, och där finns en oproportionerligt hög andel just i områden där vi vet att svenska folket inte är en naturlig del av vardagen. Därför blir jag orolig när jag hör att socialministern inte tar detta på allvar. Jag kan vittna för socialministern om att det är oerhört tufft att påbörja den svenska skolan utan ordentliga kunskaper i det svenska språket. Det kan följa med en hela livet om man inte ser upp. Jag vet det, för jag har själv varit med om det. Jag ser vilka konsekvenser det kan få när man inte behärskar språket när man ska lära sig engelska, matematik och alla ämnen som är viktiga i den svenska skolan. Därför blir jag oerhört orolig när jag hör hur du viftar bort detta som om det inte fanns. Det finns, socialministern, och därför vill jag veta vad regeringen kommer att göra, förutom öppna förskolor, för att se till att barnen får ordentliga kunskaper i svenska språket. Det är oerhört viktigt. Vifta inte bort det, socialministern! 73 Socialminister (KD): Nej, det ska inte viftas bort. Oavsett om det hade funnits några bekymmer på det här området eller inte, hade Socialdemokraterna varit emot valfrihet för småbarnsföräldrar. Det är utgångspunkten för fråga. Med det sagt är det förstås ändå jätteviktigt att alla barn i får en möjlighet att lära sig svenska, att umgås med barn med olika bakgrund och så vidare. Men det är knappast någon som kommer på att ifrågasätta föräldraförsäkringen eller att driva att den borde avskaffas eftersom den möjliggör för föräldrar att vara tillsammans med sina barn i stor utsträckning, utan vi tycker att det är viktiga reformer. För min del är också vårdnadsbidraget en viktig reform. Det är upp till föräldrarna att se till att de har sociala kontakter och utnyttjar de möjligheter som finns, och det är föräldrarna som bättre än riksdagsledamoten, statsrådet eller kommunalrådet kan avgöra hur barnen ska tas om hand under de första viktiga åren. 74 (M): Jag vill ställa min fråga till EU- och demokratiministern . Det sprängdåd, utfört av en självmordsbombare, som inträffade här i för bara är en mycket mörk händelse i vår historia. Som genom ett mirakel dog ingen förutom mannen själv, men efter Säpos genomgång har vi förstått att det skulle ha kunnat gå oerhört illa. Min känsla är att det inte finns någonting som talar för att det här inte skulle kunna hända igen. Därför skulle jag vilja fråga statsrådet hur arbetet med att motverka våldsbejakande extremism i alla former går till. Vi har ju sett det här även , fast det var på en helt annan kant. De här tankarna gror och närs i olika individers huvuden och i deras nätverk. Hur jobbar regeringen och statsrådet för att det här inte ska kunna ske? Det är delvis en polisiär fråga, men det baseras också på helt andra insatser. 75 Statsrådet (FP): Det är en oerhört viktig och allvarlig fråga som tar upp. Jag kan med glädje säga att kommer vi att presentera första nationella handlingsplan mot våldsbejakande religiös och politisk extremism. Den antogs på ett regeringssammanträde. Det är en skrivelse som kommer till . Jag kommer att hålla en presskonferens och presentera de 15 åtgärder som vi har tagit fram. Utan att gå in på för många detaljer kan jag berätta kort om ansatserna. För svensk del har det varit oerhört viktigt att vi har tagit ett brett grepp och att det har talats om både våldsbejakande religiös och politisk extremism. Just den här helgen kommer att sätta fokus på att det finns sådana element i vårt eget land. Du nämnde själv att det var självmordsbombardådet på . Och kommer det att vara stora högerextrema demonstrationer mitt i . Den så kallades Salemmarschen har tagit sig in mitt i vår egen huvudstad. Det är mycket viktigt att jobba med det förebyggande arbetet. 76 (M): Tack för svaret, statsrådet! Eftersom statsrådet även är EU-minister vill jag ställa en fråga till. Extremism känner inga landgränser. Detta är nätverk som finns i hela och även utanför. Hur jobbar regeringen med andra länder? Försöker vi koppla ihop oss i olika nätverk för att bekämpa det här tillsammans med andra länder? Jag vet att det sker polisiärt, men jag undrar hur det är ideologiskt. Hur kan man arbeta för att komma lite djupare in i de här nätverken? 77 Statsrådet (FP): Jag jobbar intensivt med vår svenska kommissionär , som jag träffade när jag var i . startade ett antiradikaliseringsnätverk där de länder som har kommit längst försöker samarbeta runt om i . Jag har i praktiken besökt alla länder i som har nationella handlingsplaner mot våldsbejakande extremism. Det arbetet måste fortsätta. Det är också mycket viktigt att vi inte uppfinner hjulet gång på gång. Vi måste lära oss av erfarenheter från andra länder, både misslyckanden och positiva grepp. Fokus ligger mycket på det förebyggande arbetet. Hur ser vi till att framför allt ungdomar inte hamnar i den här typen av destruktiva grupper? Många vill ju lämna rörelsen också när de väl har hamnat där. Hur bygger vi upp sådant som liknar Exit som finns i och som jobbar med att få nynazister att lämna den destruktiva rörelsen? Det ska vi lyfta fram i handlingsplanen när det gäller till exempel våldsbejakande islamister och vänsterautonoma grupper, det vill säga extremister på den kanten. Där måste vi få ett bra och starkt skydd, men mycket ligger i det förebyggande och preventiva arbetet. Det får ni reda på mer om . Biståndet via privata aktörer 78 (MP): Jag har en fråga till biståndsministern. Det internationella toppmötet i i om biståndseffektivitet kan inte utan fog beskrivas som en viss framgång som gav upphov till en breddad agenda och till att fler aktörer kom med i en gemensam global överenskommelse om bistånd och utveckling. Jag tycker att biståndsministern i förtjänstfullt lyfte fram vikten av transparens även för det bistånd som går via den privata sektorn. har det varit en utmaning att mäta resultatet av privatsektorsstödet och näringslivets roll i biståndet och att påvisa resultat vad gäller de bredare effekterna på fattigdomsbekämpning bortom exempel på best practice och enkla inputoutput-modeller. Min fråga till biståndsministern är: Hur tänker du förbättra resultatmätning och uppföljning när det gäller privatsektorstödet i såväl det bilaterala som det multilaterala biståndet? 79 Statsrådet (M): Tack för frågan och för erkännandet! Med anledning av den här frågan vill jag berätta för hur bra vi kunde arbeta tillsammans i den svenska delegationen när det gäller behovet av ökad transparens och det som är nytt i utvecklingssamarbetet i världen, nämligen att man ska jobba mer med den privata sektorn. Det är viktigt att det sker på lika villkor och med de erfarenheter som vi redan har av biståndet. Det ska ge resultat, man ska klara riktlinjer och regler och det ska finnas en tydlighet. Det är oerhört viktigt för oss som vill förnya och se till att vi använder också den efterfrågan som finns i många partnerländer. Därför tror jag att den transparensgaranti som vi har infört i är mycket viktig. Jag tror att det är mycket viktigt med en bra granskning, uppföljning och tydlighet. Jag ser fram emot en helt ny tid för det svenska biståndet där man jobbar med utvecklingens alla aktörer, inte minst det civila samhället tillsammans med näringslivet, för att se vad man kan lära av varandra i syfte att se till att fattiga människor ska bli mindre fattiga och att ofria människor ska kunna få frihet. På så sätt kan vi få verklig utveckling i världen. 80 (MP): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag delar synpunkterna på hur viktigt det är att näringslivet finns med.