prot · GY0974 · 2011-03-17 00:00:00 — Många motionärer har också motionerat om förslag på förbättringar, bland annat när det gäller riskkapital. Flera småföretagare som jag träffar när jag är ute lyfter upp problematiken med att hitta medel till investeringar. går det att hitta investeringsmedlen genom att sätta sin egen villa i pant ända upp till skorstenen, kanske för att investera i den hyvelmaskin som man behöver och som kanske kostar runt en miljon. Sedan vet vi vad som händer om det blir sämre tider. Kanske banken knackar på dörren och säger: vill vi ha tillbaka lånet. Det kan sluta i att inte bara företaget hamnar på obestånd utan att man till och med får gå från hus och hem. Jag tycker det är väldigt bra att man tittar över vilka möjligheter som finns i första benet som utredningen kommer att titta på, nämligen lämna förslag på skatteincitament för att stimulera tillgången till riskkapital, antingen på bolagsnivå eller ägarnivå. Det ska komma ett delbetänkande . Det finns sådant jag verkligen, fru talman, tycker är värt att poängtera. Jag kan som exempel ta den lilla ledstångsfabriken i , som beskriver just denna hyvelmaskin, som kanske kostar 1 miljon. jobba ihop och se till att göra den investeringen och lågkonjunkturen sedan kommer, då vi inte behöver så mycket ledstänger, eftersom vi inte behöver så många trappor och produktionen kanske går ned tillfälligtvis, då är det tryggt att veta att hyvelmaskinen står där och är betald och klar i och med att företaget har kunnat göra denna investering och man har fått fram ett beskattat kapital för att göra det. Det tror jag kan vara en bra drivpunkt för att få starka, speciellt mindre, företag att ordna sin kapitalförsörjning. Vi ser som sagt fram emot , då det första betänkandet kommer. Det kommer ett annat delbetänkande som vi får vänta med spänning på till . Där ska man titta på hur man ska förbättra förutsättningarna för forskning och innovation som kan generera tillväxt. Jag hoppas mycket på den delen. Om vi tittar internationellt vet vi att man där har betydligt bättre regler för att avsätta pengar för forskning och utveckling. Det betänkandet kommer som sagt . Sedan finns det ett tredje ben. Man får hålla på lite längre med den frågan. Kommittén ska lämna förslag på ett mer heltäckande system som om möjligt kan ersätta de nuvarande ränteavdragsbegränsningarna och minska diskrimineringen av eget kapital. Utredningen ska också ompröva regelverken för koncernbidrag och underprisöverlåtelser. Reglerna är utformade för att fungera i en sluten ekonomi, det vill säga har sin utgångspunkt i nationella förhållanden. Den ökande internationaliseringen och de EU-rättsliga kraven försvårar möjligheten att förhindra en urholkning av skattebasen. Regelverket ska därmed omprövas i syfte att finna alternativa lösningar. Här ska vi få se ett resultat . Jag ska också beröra tonnageskatten. I riksdag är vi överens om att man behöver titta närmare på den. Det har sagt tidigare i tillkännagivanden. har också varit klart över det. utmärker sig gentemot andra sjöfartsnationer inom EU genom att inte ge sjöfartsnäringen möjlighet att betala tonnageskatt som alternativ till vanlig inkomstskatt. Det är ingen tvekan om att det är som tidigare talare har sagt. Utskottet inser självfallet att regeringen vid en beredning av en lagstiftning om tonnageskatt behöver bedöma närliggande frågor som har samband med rederinäringens arbetsförutsättningar, bland annat vad gäller hur det nuvarande sjöfartsstödet påverkas av en tonnageskatt. Vidare måste ställning tas till hur den befintliga, dolda skatteskulden till följd av höga avskrivningar ska kunna återföras till beskattning vid en övergång till tonnagebeskattning. anser att det är angeläget att den fortsatta beredningen av frågan om tonnageskatt kan slutföras skyndsamt. Det finns en problematik som man kan påminna om. De rödgröna är ganska pigga på att i olika tillkännagivanden säga att regeringen ska utreda än det ena, än det andra. Då kanske regeringen hade behövt de 300 miljoner som de har ryckt undan. Det kommer naturligtvis att försvåra att färdigställa detta skyndsamt. Men jag hoppas att den problematik som finns kommer att lösas skyndsamt. Slutligen, fru talman, ska jag beröra lite om uttagsbeskattningen. När man lyssnar på kan man få intrycket att det är en ny skatt, men så är det inte. Uttagsbeskattning i kooperativ har funnits , och sedan har det gjorts vissa förändringar. Det som har kommit är att dessa kooperativ kanske inte har varit riktigt tydliga med att ta reda på vilka regler som gäller. Från Alliansens sida och även från sida är det helt klart att uttagsbeskattningen ska finnas kvar. Vad man däremot kan diskutera är vilket elpris man ska betala uttagsskatt för. Det är förstås kooperativet och inte den enskilde som betalar denna skatt. har ganska klart sagt att man finner stöd i lagar och förarbeten för att det är den lägsta nivån man ska jämföra med när man genomför uttagsbeskattningen, så att man kanske inte ska leta på det högsta elpris som finns. Från utskottets sida är vi tydliga med att vi kommer att följa frågan. Det kan också hända att det behövs lite rättspraxis innan man kan se om lagstiftningen är till fyllest eller inte. I dessa tider, fru talman, är det viktigt att vi får energi på olika sätt. Jag kanske inte ska gå närmare in på den delen. Med dessa ord yrkar jag än en gång bifall till skatteutskottets förslag i betänkande 22. 95 (S) replik: radade upp en lång rad av utredningar som ska vara klara eller . De kan väl därefter ligga till grund för någon form av proposition eller liknande från regeringen. I fråga om tonnageskatt finns det en utredning som var klar , och gjorde ett tillkännagivande om att regeringen skulle lägga fram ett förslag skyndsamt. Det är inte utan att man måste fråga om han vet något mer om när man kan förvänta sig ett förslag från regeringen om tonnageskatt. Det börjar bli väl för att det ska kännas komfortabelt också för , antar jag, i den här frågan. Ska det dröja sex, sju eller ? Hur är det rimligt att den här frågan tar? 96 (M) replik: Vi är nog, , överens om att det vore önskvärt att det inte tar så . Men det finns en stor problematik. Som jag sade finns det bland annat överavskrivningar, så det finns en latent skatteskuld på över 1 miljard. Hur förfar man med den? Om jag har förstått det rätt pratar man om tonnage under relingen. En och annan har sett någon båt där man numera travar containrarna på höjden. Hur ser man på den problematiken? Detta är en otroligt gynnad verksamhet. En normal industriarbetare bidrar med skatteintäkter på , medan en bidrar med , eftersom de är befriade. Det är lite riskabelt med nollor och kommatecken, men jag läser innantill ur ett protokoll, där man konstaterar att bolagsskatten 2007 var 89 miljoner, när omsättningen var . Det blir en bolagsskatt på . Vi kan väl både du och jag, , vara överens om att så lågt strävar inte ens jag efter att det ska vara, även om jag tycker om en lägre bolagsskatt. Det är klart att man i kammaren kan säga så här. Och jag förstår att man vill ha fram det. Det är oppositionens skyldighet att granska. Men det finns alltså betydligt fler frågetecken när det gäller den första utredningen. Det finns ju en utredning som är gjord, men den lämnade ett antal ytterligare frågetecken, och det är en problematik. 97 (S) replik: Det råder ingen tvekan om att nästan alla förändringar på skatteområdet för med sig en del problem som man måste utreda och vara väldigt noga med. Men det här exemplet, tonnageskatten, ska då ställas mot alla andra förändringar i skattesystemet som man har dragit igenom , några månader eller kanske som också har varit stora och komplicerade. Men man har haft en vilja att genomföra dem, och därför har man gjort det. När det handlar om tonnageskatten får man, inte minst med tanke på de siffror som redovisade och som finansministern vid åtskilliga tillfällen har tagit upp, ändå bilden av att faktiskt inte är särskilt intresserad av att införa en tonnageskatt. och alla dessa brasklappar tyder på att det inte finns något riktigt intresse, och det är en väldig skillnad jämfört med hur det lät när parti var i opposition. Jag tänker på den sista transportpolitiska motionen som skrev under som partiordförande här i och som oppositionsledare det är en lång rad statsråd som också har skrivit under samma motion. Där skriver man i stället att det är oacceptabelt att tonnageskattens införande fördröjs. I opposition var det naturligtvis fullkomligt självklart att det här skulle genomföras, men har det gått . Det har snart gått , och ingenting händer. Det är klart att det är många som undrar om regeringen och verkligen är intresserade av att se till att svensk sjöfart får samma konkurrensvillkor som sjöfarten i andra länder. Sedan håller jag med om att det är besvärande att vi på vissa områden ser en sådan konkurrens som driver ned möjligheterna att ta ut skatt, att det finns ett race to the bottom, som man brukar säga. Det är besvärande, men vi tycker att det är rimligt att svensk sjöfart har samma villkor som resten av sjöfarten i . 98 (M) replik: Jag håller helt med när det gäller att man bör utreda det här och komma fram till ett beslut. Beslutet kan faktiskt också bli ett annat än att man ska ha tonnageskatt. Men det är också ett beslut som jag tror är viktigt att sända ut till rederinäringen. Det kan också bli ett beslut när man ser att vi hittar lösningar på de problem som finns. lever man år i det här vakuumet. Jag delar uppfattning i den delen. Jag hoppas att det finns ett ekonomiskt utrymme nu för . Annars kanske vi under någon vårbudget eller annat kan komma överens om att det var ett stort misstag som ni gjorde, att populistiskt plocka bort 300 miljoner från regeringen. Vi kan ju se att det i praktiken medför bekymmer. Man kan inte utreda i den takt som vi kanske till och med politiskt är överens om. 99 (FP): Allmänna motioner om beskattning av företag, kapital och fastighet det låter tråkigt. Vad handlar det om? Ja, det handlar om mycket pengar. I årets budget handlar det om skatt på kapital. Hushållen betalar 33 miljarder. Skatten på företagsvinster uppgår till . Avkastningsskatten är 11 miljarder. Fastighetsskatten och fastighetsavgiften är sammantaget 27 miljarder. Stämpelskatten, när vi köper hus, är 10 miljarder. Kupongskatten är ungefär 4 miljarder. Och så har vi två poster till, nämligen förmögenhetsskatt, noll miljarder, och arvs- och gåvoskatt, noll miljarder. Det här anknyter en smula till vad sade det är inget angrepp på något sätt. sade: Det har inte hänt mycket . Jag vill påstå att det har hänt mycket just på de här områdena. Men det är lätt att glömma det stora som har hänt, nämligen att framför allt bostadsbeskattningen har genomgått en revolution. Den stora revolutionen på detta område är att ingen längre är rädd för att få en väldig fastighetsskatteökning, avgift eller inte. Den är förutsebar. Man kan diskutera om den är orättvis eller inte. Det vet jag att socialdemokrater ofta gör. De vill ofta ha högre skatter. Men jag tror att detta är det allra viktigaste. För av vårt svenska folk är fastighetsavgiften numera förutsebar, och det är någonting som man är väldigt glad för. Det har blivit lugn och ro på det här området. Jag tror att det är det allra viktigaste som har hänt. Sedan händer det också mycket andra saker. Jag ska återkomma till detta med tonnageskatten. Men när man ser på vad vi har att gå igenom här kan man se att det är en massa saker, till exempel på boendeområdet. Vi har flyttat ut kapitalbeskattningen helt och hållet. Därigenom omfattas inte fastigheter. Det kommer en utredning om att också hela fastighetstaxeringen kommer att förenklas och möjligen också tas bort helt och hållet. Vi kanske inte behöver det alls i den här omfattningen. tog utförligt upp detta med tonnagebeskattningen. Jag är tacksam för att han gjorde det, för det är en viktig fråga. Man kan fråga sig: Vad har hänt på detta område ? Det är bra att ibland ha något perspektiv på det. Jag är glad, fru talman, över att kunna säga att jag alltid har röstat för att vi ska avskaffa tonnageskatten. Och det är den stora skillnaden jämfört med de rödgröna partierna. Där hade man den motsatta åsikten . Det är det som är problemet. Jag är tacksam för att ni har ändrat åsikt på den här punkten. , dåvarande finansministern, skrev till mig , eller någonting sådant, att införandet av tonnageskatt är en främmande del av svensk skattepolitik. Det var de ord han använde. har det inte gått så fort. Det ger jag gärna ett erkännande för. Det har inte gått så fort som vi hade tänkt oss och hoppats på. Det finns olika orsaker till det. Det handlar bland annat om den utredning som tillsatte och gav direktiv till. Utredningsmannen var , dåvarande chef för eller något liknande. Han var tidigare tillförordnad landshövding i . Den utredningen beaktade inte just det som och var inne på, nämligen den latenta skatteskulden. Det har aldrig blivit utrett. Jag måste rätta på den punkten. Det handlade inte om 1 miljard, utan det handlade om , och vi kan nog vara överens om att det var en ganska betydande summa. Jag har hört i denna kammare, fru talman, att och nuvarande finansministern, , är överens på den här punkten. Man är inte villig att skänka de här pengarna till rederinäringen, utan man måste se till att göra någonting åt det här. Det håller jag också med om. Det är inte rimligt att vi ska ge en bransch en så stor latent skatteskuld, utan man måste hantera denna. Då kan man fråga sig: Hur ska detta ske? Ja, det är inte så enkelt tekniskt. Det är jag övertygad om att det inte är. För det finns en viktig sak i tonnageskatten utöver hur man tar ut den. Det går ju på bruttot och är ett alternativ till vanlig vinstbeskattning. Det handlar om möjligheterna och det är den största finessen med tonnageskatten att förnya tonnaget. Det är det viktigaste, och det tror jag är drivkraften för många andra länder som har infört det här. Man kan använda företagsvinster som man inte behöver ta fram till beskattning när man använder just tonnageskatten. Jag är helt övertygad, fru talman, om att detta kommer, men jag menar att man måste lösa detta med den latenta skatteskulden. Sedan, fru talman, har det tillkommit ett annat moment. Det hoppade över, men jag tror att det bara beror på dåligt minne. Men det är ändå på det sättet att anledningen till att ett antal svenska rederier flaggar ut just nu det är olyckligt; det håller jag med om är att det finns andra länder som har andra internationella register. De medger också någonting som vi i inte är villiga att gå med på, nämligen bemanningsavtal som är mindre förmånligt för svenska sjömän. Jag är stolt över att vi håller fast vid de svenska bemanningsavtalen. Det är en viktig del. Vi ska se till att inte för många fartyg går över till andra länder av just den anledningen, för bemanningsavtal och att de svenska sjömännen har det bra på svenska fartyg är en väldigt viktig del av svensk sjöfartspolitik. Vi ska inte gå den vägen. Men det är alldeles riktigt, som säger, att det är alldeles för många rederier som går över till och så vidare. Jag gillar inte det. Vi borde ha en annan och bättre lösning på detta. Det finns oerhört mycket att säga allmänt om företag och investeringar. Eftersom tiden lider denna dag när det är många andra debatter ska jag försöka att inte överskrida min tid, men jag måste ändå påpeka en motsägelse i de socialdemokratiska särskilda yttrandena när det gäller boendebeskattningen. Det är, såvitt jag förstår, välmenande i båda fallen men från helt motstridiga utgångspunkter. Ni vill i yttrandet ha en väl fungerande hyresmarknad med ett bra utbud av bostäder av hög kvalitet i hela landet. Mycket bra, tycker jag. Men så läser man i nästa särskilda yttrande om andrahandsuthyrning av bostäder. Där tycker ni att det är fel att man har höjt gränsen från till . Dessa två punkter går inte ihop, fru talman. Det finns en absolut motsättning i dem, för finessen med att höja just det skattefria schablonavdraget är att man ska få ut fler lägenheter på andrahandsmarknaden, att man kan hyra ut en del av sin lägenhet. Det är det som är själva finessen. Det är det ni vill ha i det ena yttrandet, men sedan sätter ni er emot det verktyg som finns i det andra yttrandet. Någon konsekvens måste man ha i det här sammanhanget. Jag tror helt enkelt att ni inte vill ha ett höjt schablonavdrag vid andrahandsuthyrning, men ni måste inse att det är en viktig del av det som ni vill ha i det andra yttrandet, nämligen en flexibel bostadspolitik. 100 (S) replik: Jag hade inte tänkt replikera på , men han pratade så väldigt mycket om mig och mitt minne så jag tyckte att det ändå kunde vara på sin plats att fortsätta debatten, som inte minst kommer att handla om tonnageskatten. Jag får ge beröm, för han tillhör en av de ledamöter i som har skrivit de allra vackraste motionerna om tonnageskatt som mycket väl har gått igenom varför det är så viktigt att genomföra detta. Jag tror att den bästa har fem på nacken vid det här laget, och då befann sig i opposition. Då lade han ut texten lite extra mycket. Också då konstaterade han hur lätt det skulle vara att genomföra det här. Det borde genomföras skyndsamt och omgående. Det var den typen av begrepp som använde då. har tiden gått, och samma problem som fanns med tonnageskatten finns naturligtvis kvar . Men det är en väldig skillnad på hur argumenterar. finns det gott om tid, och man måste reda ut saker i lugn och ro. När det handlar om utflaggning spelar naturligtvis tonnageskatten roll. Det är också ett skäl till att den senaste utredaren som har tittat på konkurrensförhållandena för sjöfarten, trots att han inte hade den typen av direktiv, konstaterar att det här är något som borde genomföras. måste använda alla de verktyg som finns i EU:s politik på det här området, med sjöfartsstöd och tonnageskatt. Jag kan konstatera att det tar en väldig tid för regeringen att göra det här. Jag börjar misstänka att det beror på att faktiskt inte vill, och då är det naturligtvis också ett viktigt besked att ge om de borgerliga partierna har ändrat sig på den här punkten. 101 (FP) replik: Jag tackar för orden om min formuleringsskicklighet. Det var nog i och för sig inte motioner utan interpellationer, men det spelar kanske mindre roll. har ju också väckt detta. Jag tror att det är alldeles riktigt som säger: vill inte genomföra den utredning som stod för och som hade skrivit direktiven till. Det tror jag är alldeles korrekt. Där finns nämligen det problem som jag pekade på, latenta skatteskulder, och det är inte löst . Vi har hört många interpellationsdebatter och kanske även deltagit i någon med , , och flera till, och vi är väl överens om att just den delen behöver beredas och kanske utredas ytterligare. Sedan kan man diskutera om det går tillräckligt fort eller inte. Där kan jag tycka att med den nuvarande utvecklingen med betydande utflaggning som vi sett är det väl så att man behöver se över hela sjöfartsstödet, och där får man ta in detta med tonnagebeskattningen också. Jag tror att detta kommer att komma även i , men jag vill inte skänka 10 eller 20 miljarder direkt till näringen. Det måste vi reda ut först, och det tror jag egentligen att jag och är överens om. Man kan även diskutera om vi har den kompetensen och de resurserna just nu i . Jag hoppas att man har det, men från gör man ju gällande att det är en komplicerad utredning att göra och därför har man inte haft de resurserna de senaste två tre åren. Jag vill inte knyta det direkt till den aktuella nedskärningen, för man har redan tidigare hävdat att man inte har den kompetensen, men det är betänkligt att den utredning som gjorde inte tog med alla aspekter. Det tror jag är grundläggande i frågan. 102 (S) replik: Liksom hos kommer resurser upp från tid till annan i den här diskussionen. Det är fascinerande när det är någonting som har legat på finansministerns bord . Man hade naturligtvis kunnat utreda mer om man hade velat det och tagit de besluten för länge sedan. Man kunde ha gjort det på departementet också för länge sedan, långt innan det blev aktuellt att dra in 300 miljoner i form av överskott från . Att skylla på det är alltså ett väldigt haltande argument som har använts åtminstone två gånger vid det här laget. tog upp flera andra frågeställningar i sitt anförande tidigare, inte minst när det handlar om boendet. Det finns en intressant del i utskottets betänkande, nämligen det som handlar om lättnadsreglerna för de oäkta bostadsföretagen som ju går ut och där utskottet där är vi överens utgår från att detta är någonting som regeringen kommer att ta itu med. Jag får en hel del mejl och samtal om det här, och det brukar inte höra till vanligheterna att så många hör av sig. Det kunde väl vara bra om i sin sista replik kunde berätta hur det kommer att gå med det här. Är det någonting på gång? 103 (FP) replik: Jag har på den punkten inget annat besked att ge än det mycket tråkiga beskedet att det är under beredning. Det är ett väldigt tråkigt besked, men jag vet faktiskt inte mer, och det är väl inget fel att säga det. Frågan har också varit aktuell under , inte minst under den förutvarande ordföranden i skatteutskottet som var mycket engagerad i just den frågan och säkert drev på den. Men jag är helt övertygad om att den kommer att få någon lösning. Här finns också ett stort intresse från olika bostadsrättsföreningars delägare att få en lösning som är bra för dem av ekonomiska skäl. Därför tror jag att det är många som hör av sig i just den frågan. Det finns oegennyttigare frågor där trycket inte är lika stort, vill jag säga, som i den här frågan. Jag använder inte det som argument att man nu har skurit ned på den centrala förvaltningen i . Jag fick en känsla av att gjorde alltför stor sak av detta. Man kunde ha gjort detta tidigare om det inte hade varit en så svår fråga, vilket ju manifesteras i det att vi fick en statlig utredning som inte hade klarat ut det. För min del tror jag därför att om man inte ska hamna ur askan i elden ska man vara försiktig med det här. Jag är en stor vän av svensk sjöfart, men en så stor vän av svensk sjöfart så att jag vill skänka den 10 eller 20 miljarder rakt av därför att vi har en ofullständig lagstiftning är jag inte. De 10 eller 20 miljarderna tycker jag att vi ska använda till andra och ännu bättre saker än att ge dem till tämligen välbeställda redare just . 104 (C): Vi debatterar ett betänkande med motioner från den allmänna motionstiden som berör beskattning av företagande och investeringar samt vissa frågor som gäller fastigheter. Det handlar om en del motioner som blev över från budgetdebatten . Dagens betänkande behandlar 88 motioner. Det är förstås en hel del som skulle kunna sägas om dessa. Till stöd för några av dessa motioner finns 11 reservationer. Alliansens förslag är att avslå samtliga motioner med argumentet att regeringen redan jobbar med vissa av motionsförslagen. Det är väl det vanligaste svaret i sammanhanget. Det finns en del förslag som inte är väldigt högt prioriterade och andra som är prioriterade men som det visar sig att man inte har ekonomiska resurser att ta hand om just . Den frågan är det många som har lyft upp, att det försvann si så där 300 miljoner från kontot. Jag tänker i alla fall i mitt inlägg i kammaren välja ut två ämnen ur betänkandet. Det första jag vill ta upp är tonnageskatten. Det är en sådan skattefråga som har åkt fram och tillbaka och gått som en följetong genom skatteutskottet och kammaren. Den kräver en omfattande beredning. Min företrädare i skatteutskottet, , höll alltid ett långt anförande i kammaren i den frågan minst en gång . har 2004, under Socialdemokraternas regeringstid, och 2007, under Alliansens regeringstid, gjort tillkännagivanden till regeringen om att utreda förutsättningarna för att införa en tonnageskatt även i . Det har ni ju hört här. Det är en fråga som vi är överens om behöver utredas och göras färdig för beslut.