prot · GY0997 · 2011-05-05 00:00:00 — Man konstaterar i tillsynsrapporten att personalens utbildningsnivå inom verksamheterna enligt LSS ofta är låg, ibland på grund av att lagens krav på personalens kompetens är otydlig. Sedan kan man konstatera att arbetsledningens närvaro vid verksamheten har stor betydelse för kvaliteten och säkerheten men att närvaron av arbetsledningen ofta brister, främst inom kommunala verksamheter. Det innebär att personalen inte får tillräckligt med stöd och handledning. står vi inför en sommar med sommarvikarier under semestrar. Det betyder att många som kanske är outbildade får jobb. Min fråga till statsrådet är: Har statsrådet sett rapporten från ? Har statsrådet någon kommentar till de brister som jag har tagit upp vad gäller arbetsledning och personal med rätt kompetens? 25 Statsrådet (KD): Tillsynen är värd att uppmärksamma och diskutera. Den är en av våra viktigaste verktyg för att bevaka att lagstiftning följs ute i berörda kommuner och landsting. Jag fick en dragning av rapporten av i går. Det var mycket värdefullt. Här uppmärksammas just den typen av problematik som Per Lodenius visar på. Jag känner mig naturligtvis ganska upprörd över att det finns så allvarlig kritik att rikta mot kommunerna i deras sätt att hantera lagstiftningen, som de hanterar på ett ganska styvmoderligt sätt. Men jag känner mig glad över att vi har en samlad bild av . Det här är första gången vi får den samlade tillsynsrapporten där en tillsynsmyndighet har tillsyn över hela land på ett enhetligt sätt. Det gör att det här är en mycket kraftfullare rapport än de tidigare som vi fick från länsstyrelserna med lite olika inriktningar och prioriteringar. 26 PER LODENIUS (C): Tack, statsrådet, för svaret! Nästan med presenterade en granskningsrapport på ungefär samma område med titeln: Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning ett (olösligt) problem? Man tar upp bristen på samordning av insatser för barn och ungdomar som tillhör just LSS-personkrets, som jag tog upp i min tidigare fråga. Bristerna gör att föräldrarna får ett väldigt tungt samordningsansvar. Behov finns av en särskild person med ansvar för samordningen av stödet när det gäller vilka som ska komma in i särskilda boenden och så vidare. Ser statsrådet det här som ett olösligt problem, eller finns det en lösning i sikte? 27 Statsrådet (KD): Det är definitivt inte ett olösligt problem. Vi har en tydlig lagstiftning, och det är ingen omöjlig uppgift för kommunerna. Vad vi har försökt ge kommunerna är stöd i handledning och vägledning i handböcker men också gjort särskilda insatser när det gäller förtydligande av lagstiftningen som vi redan har fattat beslut om. Vi har mer arbete inom departementet som vi planerar för framtiden. Det här är ett av våra prioriterade områden. Den sociala barn- och ungdomsvården handlar om de mest utsatta barnen, och den måste vara välfungerande i varje kommun, oavsett var de här barnen bor. Därför tycker jag att det är bra att ha tillsynsrapporten som utgångspunkt både när det gäller att jobba med samordningsfrågorna kommer att följa upp i varje kommun att åtgärder vidtas där man har identifierat brister och när det gäller kompetensfrågorna, som vi enligt min bedömning måste arbeta vidare med. 28 (MP): Regeringen har satsat extra på som ett led i att bereda unga personer bättre förutsättningar för arbetslivet, och det är mycket bra. Myndigheten för har meddelat att de med nuvarande efterfrågan har möjlighet att godkänna dubbelt så många utbildningar som och med bibehållen kvalitet. Tyvärr saknas en utökning i regeringens vårproposition, och den tidigare satsningen upphör 2011. Min fråga är: Hur kommer det sig att utbildningsministern inte har lyssnat till sin egen myndighet vad gäller behovet av utökning av , och varför avslutas den tidigare satsningen? 29 Utbildningsminister (FP): Beskrivningen är inte korrekt. Det är inte så att Myndigheten för gör en bedömning av behovet. De bedömer hur många som uppfyller kriterierna. Behovet, däremot, avgörs av arbetsmarknaden. , liksom all annan vuxenutbildning, ska ha en ordentlig basvolym som står sig över åren och över konjunkturer. Utöver det måste volymen, antalet platser, kunna svänga och variera något med konjunkturerna. Därför satsade vi under krisåren 2009 och 2010 extra mycket resurser på extra platser när arbetslösheten var hög. All ekonomisk och arbetsmarknadsmässig teori säger att det är fel att bibehålla dessa extra insatser när arbetsmarknaden nu ropar efter att nyanställa. Då ska man dra ned på dessa åtgärder som är arbetsmarknadspolitiskt betingade. Vi drar nu ned på de extra insatserna på yrkesvux, komvux, yrkeshögskola och arbetsmarknadsutbildningar som har gjorts under de djupaste krisåren, därför att vi vet att efterfrågan på arbetskraft på den reguljära arbetsmarknaden ökar. Det kommer fortsatt att vara mängder av platser i , men den extra satsningen upphör. 30 (MP): Trycket är fortfarande stort på , och där kan de anta betydligt fler än vad de antar . Vi vet att många fortfarande saknar den utbildning och den kompetens som gör dem beredda för arbetsmarknaden. finns det behov för unga personer att gå den vägen, så varför avslutar man denna satsning som är så viktig för unga personer? Jag har inte riktigt fått svar på min fråga. 31 Utbildningsminister (FP): Jag upplevde att det var precis den frågan jag svarade på, men jag kan ta svaret en gång till. När konjunkturen går upp och arbetsmarknaden blir ljusare minskar man något de insatser som varit arbetsmarknadspolitiskt motiverade, därför att människor går över i reguljär arbetsmarknad. Frågeställaren säger att det är många som söker och att söktrycket är stort. Sanningen är att det har vi ingen aning om. Vad trycket är stort på är kommuner och företag som vill ordna den här typen av utbildningar och som naturligtvis tjänar en hacka på det. Men hur många som egentligen söker vet vi inte. Insatser som gjordes under krisåren på detta område precis som på alla andra områden måste vi ha modet att dra ned på nu när krisen är kvar. På område efter område säger oppositionen i denna kammare att vi ska bibehålla alla extra insatser som vi införde under krisen. Problemet om vi bygger ut insatserna i lågkonjunktur men aldrig förmår att avveckla dem är att då är vi tillbaka och 80-talets ekonomiska moras som bara ledde till kris. Vi måste förmå att avveckla krisåtgärder när krisen är över. 32 HANS (V): är en av vår tids värsta diktaturer. Det har bekräftats inte minst när regimen med oerhört grym brutalitet slagit ned de folkliga protesterna och kraven på frihet. Men är också ett land som den borgerliga regeringen i har valt att fördjupa sina handelspolitiska relationer med . ledde handelsministern en näringslivsdelegation till . Och så sent som var vice premiärministern i här i och träffade handelsministern. Det var ett besök som fick stor uppmärksamhet i regimvänliga medier i , för det faktum att handelsminister sitter ned och äter lunch på palats med en företrädare för diktaturen ger så klart diktaturen legitimitet, och det i ett läge där folket runt om i regionen reser sig med krav på politiska förändringar. Det är tyvärr inte svårt att se hur den svenska handelspolitiken har gett regimen i legitimitet. Men kan handelsminister ge några exempel på att den svenska handelspolitiken har understött de folkliga kraven på demokrati, frihet och mänskliga rättigheter i ? 33 Statsrådet (M): Jag tackar för en oerhört viktig fråga som också är väldigt aktuell. Ja, det stämmer, jag träffade vice premiärminister här i för att kritisera, för att tala om grön energi. Jag tycker att det är oerhört viktigt att vi även träffar svåra länder, och vissa människor behöver vi träffa, även om det inte är dem som vi egentligen önskar se, naturligtvis inte. Men det handlar också om att kunna framföra kritiken öga mot öga. Det är väldigt viktigt. Jag tror inte på att vi vänder ryggen till och bojkottar. Hur ska vi då någonsin kunna hjälpa människorna på marken i dessa länder som vi är väldigt överens om behöver ökad frihet, mer mänskliga rättigheter och fler verktyg för ökad kommunikation? Det är precis därför som jag har rest till många svåra länder. Jag har rest till över 60 länder som handelsminister, många av dem i knepiga områden, för att vi ska få ökade kontakter som ger möjligheter för människorna som bor där att få större frihet. 34 HANS (V): Låt mig då förtydliga att inte förespråkar någon bojkott mot . Däremot menar vi att handelspolitiken alltid måste vara tydligt förenad med arbetet för mänskliga rättigheter. Jag välkomnar att handelsministern lyfte frågor om mänskliga rättigheter vid det här mötet. Men jag tror att det är väldigt få utanför mötet som känner till det, allra minst i . I samband med resa till 2009 gjordes ett uttalande på UD:s hemsida som fortfarande ligger där. I uttalandet skrev man: sker omfattande reformer av samhället. Man syftade just på . Men i uttalandet skrev man ingenting om utomrättsliga försvinnanden, man skrev ingenting om tortyr, man skrev ingenting om det faktum att hundratusentals syriska kurder har fråntagits sitt medborgarskap. Man skrev faktiskt ingenting om brotten mot de mänskliga rättigheterna i . Därför skulle jag vilja fråga handelsministern, i ljuset av de händelser som har varit i : Anser den svenska handelsministern fortfarande att det pågår omfattande reformer av samhället i ? Vilka reformer är det i så fall som handelsministern tycker är positiva i ? 35 Statsrådet (M): Jag bär alltid med mig kritiken när det handlar om kränkning av mänskliga rättigheter. Och jag framför den alltid på alla mina resor, kan jag garantera , därför att jag tycker att det är oerhört viktigt. Men jag ser också hur viktigt det är att vi finns med för att agera dörröppnare för svenska företag. är ett väldigt bra exempel. Utan , ABB och andra företag hade det inte varit möjligt för befolkningen att få det som de nu har, det vill säga verktyg och kommunikation. Det vi ser nu är att människor faktiskt kan tala med varandra på nätet, på Twitter, Facebook. Man kan samla sig, man kan kräva reformer. Det är inte någon trevlig situation i just . Jag är den första att hålla med om det. Men jag hoppas att befolkningen kan resa sig, precis som har skett i flera andra länder. Det pågår ju en våg av reformer i hela den delen av världen, och jag hoppas att även kommer att inkluderas i dessa. Utan våra svenska och västerländska företags och vår närvaro hade det inte varit möjligt över huvud taget. Mottagning och integrering av nyanlända 36 (M): Min fråga är till statsrådet . I tar det att komma i arbete när man kommer som flykting och nyanländ. kommuner har tidigare haft ansvaret, men de har också haft en väldigt ovetenskaplig och faktiskt oseriös mottagning och integrering av nyanlända. Man kan nästan sammanfatta det med att de har trott att integrationsproblem löser man med kryddstark mat i Folkets Hus. Det känns därför glädjande att regeringen har gjort en reform så att det samlade ansvaret ligger hos Arbetsförmedlingen. Det finns en annan viktig aspekt i denna fråga, nämligen de kommuner som sköter sig. I min hemkommun har vi minskat antalet personer i försörjningsstöd . är i arbete. Det är siffror som jag tror att Arbetsförmedlingen inte ens vågar drömma om att komma upp i, även om vi hoppas att de gör det. Därför är min fråga: Vad ska regeringen göra för att bibehålla den kompetens som finns i kommunerna för etableringen av nyanlända? 37 Statsrådet (FP): Jag tackar för frågan. Beskrivningen av att vi nu lägger om svensk integrationspolitik är helt riktig. Vi går från en situation där vi inte såg människorna som flydde eller invandrade till vårt land som starka människor som snabbt skulle kunna komma i arbete. Ärligt talat var det fel tänkt att den första du träffade efter att ha fått permanent uppehållstillstånd var och inte Arbetsförmedlingen. Vi lägger om politiken med tydligt fokus på jobb och kunskaper i svenska. Det här är en ganska omfattande reform. Det är många myndigheter inblandade. Kommunerna har gjort sina insatser. Något att påminna om när det gäller kommunerna är att de fortfarande spelar en avgörande roll för att vi ska klara en bra integration. Kommunerna har ansvaret för svenskundervisningen för invandrare. Jag ser fortsatta förbättringsmöjligheter och förbättringsnödvändigheter i svenskundervisningen för invandrare som därmed blir mer individualiserad. Det är kommunerna som har ansvar för den samhällsorientering man ska få som nyanländ i . Det är kommunerna som har ansvar för att det finns en dagisplats så att man kan delta i de arbetsförberedande insatserna. trycker på det som vi också måste ta med oss, de goda exempel som finns från och andra kommuner, så att vi inte slarvar bort det. Där följer jag noggrant reformen för att se till att det sätt som har fungerat tidigare fortsatt kan användas. 38 (M): Jag tackar statsrådet för svaret. Svenska för invandrare ligger på kommunerna. Det är en ganska orörd skolform som inte är konkurrensutsatt, och kvaliteten är ofta otroligt låg. Undersökningar som Skolinspektionen har gjort visar att klarar sfi A. Det handlar om enkla fraser som till exempel: Hej, jag heter och bor i . Det är såklart bristfälligt, och här ligger ansvaret hos kommunerna. Vad anser statsrådet att regeringen kan göra för förbättringsåtgärder inom detta område? 39 Statsrådet (FP): Denna fråga ligger i första hand på , men det kommer en utredning där man ska se över hur vi kan förbättra sfi. I samband med arbetet med etableringsreformen är det centralt att påpeka att människor är olika och lär sig på olika sätt. Ett grundfel i integrationspolitiken är att vi har trott att alla invandrare fungerar på samma sätt. I de värsta fallen, som många av oss känner till, har man satt invandrade akademiker i samma sfi-klass som analfabeter, och det fungerar inte. Det finns bra exempel runt om. Jag tror att vi behöver öppna för att kommuner ska kunna samverka mer. Då kan vi få svenskundervisningen för invandrare inriktad på ett visst yrke. Jag sprang på ett sådant exempel i där burmesiska kvotflyktingar fick en svenskundervisning för invandrare inriktad på jobb i skogen eftersom de hade en bakgrund som skogsarbetare. Man trodde att det skulle ta att få dem i arbete, men effekten av svenskundervisningen var att alla fick jobb. Det stärker tesen att fokus på jobb, fokus på kunskap i svenska och individualiserad mottagning är rätt väg att gå. Sexuella övergrepp mot barn 40 (S): har vi fått ta del av berättelser från de kända idrottsmännen och om hur de under sin uppväxt blev utsatta för sexuella övergrepp. Vi vet också från kampanj One in five att det kan vara så mycket som vart femte barn som blir utsatt för sexuella övergrepp. av fallen är det av personer som barnet litar på och känner, och så var det även i och fall. sade på tv : Demonerna finns där. När jag kommer hem från det träningsläger jag är på behöver jag nog prata med någon professionell för att kunna ta hand om det jag bär med mig. Min fråga går till . Hur kan vi garantera och trygga att barn får stöd och hjälp när de har blivit utsatta? Hur kan vi bli bättre på att upptäcka och framför allt förebygga övergrepp? 41 Statsrådet (KD): Jag tror att vi alla upprördes av berättelse och fick oss en tankeställare. I det skede som vi befinner oss är det viktigt att alla myndigheter går igenom och funderar över vad man har för beredskap, socialtjänst, skola och förskola, för att tidigt upptäcka och identifiera om det finns en problematik. Det gäller även att föräldrar och ledare inom idrottsrörelsen har en vaksamhet och ögon som är öppna för att identifiera denna typ av problematik. Barn ska inte utsättas för övergrepp; barn ska ha en trygg barndom. Det är vuxenvärldens ansvar att se till att så sker både inom ramen för myndighetsutövandet och inom ramen för det civila samhället. 42 (S): har vi i möjlighet att lyssna till och kopplat till kampanj mot sexualiserat våld där både regeringarna inom och parlamentarikerna har lovat att göra så mycket som bara är möjligt. Jag kan lyfta fram en del förslag. Barnministern skulle kunna se om vi kan göra till lag. Då fokuserar man på det enskilda barnet och dess rättigheter. Det är bra att ministern lyfter upp samarbete och samverkan, men det finns mycket övrigt att önska. Det har vi hört av tidigare frågeställare . Barnet borde också ha ett eget ombud, till exempel i vårdnadstvister. En förälder kan också vara förövare. Jag skulle vilja ha lite fler konkreta förslag från barnministern. 43 Statsrådet (KD): Vi har gjort mycket för att stärka barns rätt att få komma till tals, exempelvis i kontakten med . Att barnet får berätta sin berättelse och få den dokumenterad och att det ska vara en del av beslutsunderlaget är viktigt. Men vi behöver göra mer. Barns rättigheter är fortsatt ganska svaga i vårt land, trots att ratificerade . Huruvida ska bli svensk lag eller inte finns det lite olika åsikter om bland de politiska partierna. Själv hör jag till ett parti som tycker att det borde vara så. Vi håller på med ett kartläggningsarbete som ska identifiera om det finns en överensstämmelse mellan den befintliga lagstiftningen och eller om det finns behov av att komplettera på något sätt. Det är en översyn som myndigheterna gör och som alla berörda departement är involverade i och kommer att redovisa till som samordnar detta arbete. 44 (FP): Etableringsreformen har varit i gång , alltså drygt . På en direkt fråga har statsrådet svarat att han är försiktigt positiv. Kan integrationsministern utveckla vad han menar med försiktigt positiv? 45 Statsrådet (FP): I grunden är det helt rätt och riktigt att fokusera på jobb, kunskaper i svenska och individualisering. Det är jag och regeringen helt övertygade om. Det här är den största reformen av integrationspolitiken vi har gjort . Kommuner och myndigheterna , och i synnerhet Arbetsförmedlingen är inblandade i detta och ska försöka dra åt samma håll. Jag är därför ganska ödmjuk inför att det kan bli problem med reformen till en början. vågar jag vara just försiktigt positiv. En del av de farhågor och den kritik som har funnits mot reformen har inte förverkligats. Det kan vi se i den utvärdering som vi har beställt. En diskussion gällde att man efter att ha fått en individuell etableringsplan hos Arbetsförmedlingen skulle få en lots till hjälp . Många menade att det inte skulle finnas några lotsar eftersom ersättningen är för låg. Den oron verkar dock ha kommit på skam. Utgångspunkten för regeringen är att vi har beställt ett antal uppföljningar för att kunna vara ganska snabbfotade och rätta till om det uppstår brister. 46 (FP): Jag är medveten om att det bara har gått . Men jag undrar om det har kommit några signaler till integrationsministern om att det kan finnas brister. Har regeringen i så fall beredskap att vidta åtgärder för att så fort som möjligt rätta till de eventuella bristerna? 47 Statsrådet (FP): Vi har själva lagt ut ett antal uppdrag på länsstyrelserna, Statskontoret och andra för att följa exakt vad som sker med etableringsreformen för att kunna vara ganska snabbfotade. Jo, en av huvudförklaringarna till de integrationsproblem vi har haft är att något inte har fungerat i kedjan där man snabbt ska få svenskundervisning och komma in i jobb. Får man inte svenskundervisning och arbetsförberedande insatser hamnar man i passivitet. har vi inte fått särskilt mycket signaler på att det inte fungerar eller att det skulle vara några dramatiska problem. Vi tittar på frågan om personnummer. När man har flyttat från och ska in i svenskundervisning för invandrare kan det vara svårt att få insatser direkt om man inte har fått ett personnummer. Sannolikt gör vi förändringar där för att snabba på åtgärderna. 48 (KD): Min fråga går till utbildningsminister . Särskolan är till för de allra svagaste eleverna, dem med utvecklingsstörning och autism. Det var länge en eftersatt verksamhet. kan vi glädjas åt att den har lyfts upp på flera områden, och vi har en god grundskola, gymnasieskola och vuxenutbildning inom särskolan. Det som saknas är förskoleklass. De barn som prepareras till går i förskoleklass , men för de elever som ska till särskolan finns ingen sådan skolform. Skulle utbildningsministern kunna tänka sig att pröva om det är möjligt att införa detta när det nu görs en sådan stor förändring i utbildningssystemet? 49 Utbildningsminister (FP): Jag delar beskrivningen av särskolan. Det var politisk strid i kammaren om huruvida vi skulle ha särskola eller inte. Från allianspartierna har vi tyckt att det ska finnas en särskola, och tror jag att alla i är överens om det. Det är ju så speciellt att gå i skolan när man har en utvecklingsstörning. Skälet till att vi har en särskild skolform och lagstiftning är att kunskapskraven och betygskriterierna i läroplanen inte kan vara desamma för de elever som har en utvecklingsstörning. Man kan undra varför vi inte har någon särförskola och särförskoleklass. Skälet är att man inte har några kunskapskrav. Självklart ska dessa barn få extra stöd och extra hjälp även där. Men bedömningen har varit att det inte behövs någon särskild läroplan eller särskilda kunskapskrav. Det finns inte i förskolan och förskoleklasserna. Jag ser inte något behov av det ens när frågeställaren ställer frågan. De behöver mycket hjälp och stöd, men jag är inte övertygad om att det behövs någon särskild skolform. 50 (KD): Jag vill be utbildningsministern att ändå pröva det. Sexårsverksamheten, eller förskoleklasser som det heter , har till syfte att barnen ska vänja sig vid skolan. Därför kanske det borde finnas möjlighet för de här barnen att få en gemenskap med andra barn i liknande situation. Det är möjligt att det ligger . Jag ville väcka frågan. Jag tycker att det är oerhört viktigt att alla barn, både de svagaste och de starkaste, har möjlighet att utifrån sin förmåga få ta del av det som de behöver för sin fortsatta utveckling. 51 Utbildningsminister (FP): Jag tycker inte att något ska vara uteslutet för framtiden. Jag redovisade bara skälen till att vi har en särskild lagstiftning för särskolan. Betygskriterier och kunskapskrav går inte att överföra på förskoleklass och förskola eftersom vi inte har några betygskriterier och kunskapskrav där. De skäl som finns för att vi har en särskild lagstiftning i grundskola och gymnasium för denna grupp elever finns inte för förskola och förskoleklasser. Däremot är det självklart att elever som har olika typer av svårigheter, exempelvis en utvecklingsstörning, har rätt till individuellt stöd och särskild hjälp också i förskoleklasser och förskola. 52 (SD): Min fråga går till eller beroende på vem som känner sig manad. bjöd unga muslimer in till sin stora ungdomskonferens. Han har bland annat sagt att judar är smuts och att homosexuella ska bestraffas med döden. En annan muslimsk organisation, Troende unga framtida förebilder, bjöd in som också förespråkar dödsstraff för homosexuella och försvarar självmordsbombare. Han talar dessutom inför en könsseparerad publik. Ett tredje exempel är terroristen och flygplanskaparen som bjöds in till Konsthall C för att tala inför publik. Gemensamt för dessa tre exempel är att de är sponsrade med svenska skattepengar. Svenska skattebetalare sponsrar alltså att islamister kommer hit och talar om sina åsikter och de värderingar de har. Regeringen säger att man är ansvarig för skattepengarna och tar ett ansvar för svenska skattebetalares pengar. Detta är inte ansvarsfullt. Frågan är: Vad ämnar regeringen göra för att de här organisationerna och åsikterna inte ska bli sponsrade med svenska skattepengar? 53 Statsrådet (FP): Tack för frågan, . Låt mig vara mycket tydlig. Den här typen av värderingar ska vi naturligtvis ta starkt avstånd från. Alla värderingar som står emot demokrati, mänskliga rättigheter eller som inte står upp för individers lika värde ska vi alltid ta tydligt avstånd från.