prot · GY0983 · 2011-04-06 00:00:00 — Talmannen meddelade att till kammaren hade inkommit protokoll från valberedningen avseende val av ordförande och ersättare för ordföranden i . Vidare hade överlämnats gemensamma listor för val av sex ledamöter och sex suppleanter i . En promemoria med föreslagna namn hade delats ut till kammarens ledamöter. Företogs val av sex ledamöter och sex suppleanter i . Sedan den gemensamma listan godkänts av kammaren befanns följande personer, för tiden till dess nytt val till nämnden skulle äga rum, valda till ledamöter i , f.d. riksdagsledamot (S) , f.d. riksdagsledamot (S) , f.d. riksdagsledamot i (S) suppleanter i , f.d. riksdagsledamot (S) (C) , organisationschef , kommunpolitisk sekreterare (S) Företogs val av ordförande och ersättare för ordföranden i . Enligt ett enhälligt förslag av valberedningen valdes, för tiden till dess nytt val skulle äga rum, till ordförande i justitierådet ersättare för ordföranden i justitierådet Per Virdesten 2 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . Talmannen meddelade att (M) avsagt sig uppdraget som suppleant i kulturutskottet. Kammaren biföll denna avsägelse. Talmannen meddelade att (S) ansökt om ledighet den 6 april6 maj. Kammaren biföll denna ansökan. Talmannen anmälde att (S) skulle tjänstgöra som ersättare för . 5 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellation 2010/11:299 Till Interpellation 2010/11:299 Konsekvenser för ekonomi vid fler sjukdagar av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. (KD) Enligt uppdrag 6 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2010/11:118 till finansutskottet Motioner 2010/11:A10, A11 och A9 till arbetsmarknadsutskottet EU-dokument KOM(2011)142 till finansutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2011)126 och 127 till civilutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . 7 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2010/11:KrU7 betänkanden /11:NU8 och NU13 betänkande 2010/11:AU5 betänkanden /11:TU13 och TU16 8 § Ändringar i skuldsaneringslagen m.m. Föredrogs civilutskottets betänkande 2010/11:CU9 Ändringar i skuldsaneringslagen m.m. (prop. 2010/11:31). 1 (S): Jag börjar med att yrka bifall till punkterna 1, 2 och 4 i utskottets betänkande och avslag på reservationerna i dem. Jag yrkar också bifall till reservation nr 2 i punkt 3. landade regeringens proposition Bättre möjlighet till skuldsanering på civilutskottets bord. Propositionen innehåller två förslag som Socialdemokraterna ställer sig bakom. Det gäller möjligheten för företagare som är aktiva att fortsätta bedriva företag och få skuldsanering samt förslaget om att skuldernas ålder inte särskilt ska beaktas när man tittar på möjligheten till skuldsanering. Det är mycket bra eftersom det är viktigt att man snabbt får möjlighet till skuldsanering ju snabbare desto bättre. Här tar dock hyllningskören slut eftersom det inte finns något mer att hylla. Möjligheten till skuldsanering blir inte så mycket bättre med regeringens förslag. Förslagen är för få. Av den utredning som tog fram förslag bidde det knappt en tumme. kom det en dom i som gör att de förslag som regeringen lägger fram riskerar att bli i princip verkningslösa. Domen fastställde att den som ska kunna komma i fråga för skuldsanering inte ska kunna betala sina skulder i stället för den praxis som har gällt . Det skulle innebära att färre får möjlighet till skuldsanering. På vilket sätt är det bättre? Propositionens namn blir ett hån mot alla dem som behöver skuldsanering. De flesta svenskar är skuldsatta. Vi har lån på hus, bilar och studier. Vi uppmuntras att ta lån eftersom konsumtionssamhället bygger på det, men det är skillnad på att vara skuldsatt och att vara överskuldsatt. Att låna är alltid att ta en risk. Vi förväntas kalkylera med vad vår ekonomi ska tillåta att vi lånar. Det är rimligt. De allra flesta klarar av det. Vilka är det då som behöver skuldsanering? Överskuldsättning får förmodligen många att tänka på . Det handlar om överkonsumtion av lyxprylar och slarv med ekonomin som går att rätta till med försäljning och nya rutiner. Så ser inte verkligheten ut. De allra flesta som är i behov av skuldsanering är människor som inte kan betala sina skulder och som råkat ut för livet. Det är sådant som kan drabba oss alla som arbetslöshet, sjukdom, skilsmässa eller dödsfall. Jag har blivit kontaktad av många människor som blottat sig och trots skam och skuldkänslor velat delge sin historia för att berätta att de är helt vanliga människor som vill göra sitt allra bästa för att göra rätt för sig. Låt mig ge några exempel: Huset var för dyrt, men båda hade arbete. Det skulle ge oss mindre restid till jobbet och mer tid för familj och barn. Det vi inte kalkylerade med var att skulle få cancer. På mindre än stod jag ensam med två barn och ett deltidsjobb. Jag hade inte råd. Huset fick säljas till underpris och jag stod ensam kvar med skulderna. Så skriver som önskar att hennes ansträngningar till fler arbetstimmar skulle märkas åtminstone lite i lönekuvertet. För henne har varje krona betydelse. Ett fåtal människor kalkylerar med sådana här situationer eller har en buffert för det. Vi socialdemokrater efterlyser en översyn av utsökningsbalken. inkom till regeringen med förslag om förenklad löneutmätning. Dagens system med löneutmätning har flera nackdelar. finns inga incitament för den som är överskuldsatt att öka sina inkomster. Vi vill att regeringen ska återkomma med förslag som gör att det lönar sig att arbeta även för den som har skulder. Inte ens det vill regeringen göra. Vad hände med att det ska löna sig att arbeta? blev sjuk av sitt jobb och började plugga på högskola. Hennes sambo jobbade. Med två barn var det lite tufft, men det gick att få ihop. kom hennes sambo hem och berättade att han hade träffat en annan. klarade inte av sina studier, och hennes sjukdom blev värre. Hon klarade faktiskt inte av livet alls. har hon barnen. Då kan de inte göra läxorna eftersom inte har tillgång till dator. Barnen kan inte delta i sina fritidsaktiviteter eftersom saknar bil, och där hon bor finns det ingen kollektivtrafik. Kronofogden räknar med att 400 000600 000 personer i är överskuldsatta. Hur många barn som lever i överskuldsatta familjer är oklart liksom hur många barn som lever i hushåll som genomgår skuldsanering. Vi har alldeles för dåliga kunskaper om hur överskuldsättning drabbar barnen och om det utanförskap det innebär. Det krävs inte alltför mycket kunskap om livet för att förstå vad detta kan innebära. Det är barn som till syvende och sist inte får samma möjligheter som andra att växa och utvecklas. Barn väljer inte sina föräldrar. Vad hände med talet om att minska utanförskapet? Detta om något handlar om att minska utanförskap. I vårt förslag lyfter vi särskilt fram behovet av en översyn av barns och ungas situation i överskuldsatta familjer. Fattigdom är nämligen något som riskerar att gå i arv. Hans skriver så här: Jag startade ett litet företag. Under uppbyggnadsskedet tog jag lån med vårt hus som säkerhet. När 90-talskrisen kom fick banken kalla fötter och sade upp lånet vilket slutade med att huset såldes på exekutiv auktion. Efter försäljningen stod jag kvar med skulder på nära . Eller slutade och slutade: kämpar Hans fortfarande med sina skulder. Han avslutar sitt brev: Jag är och har kvar i arbetslivet. Men om min situation inte förändras orkar jag helt enkelt inte längre. Med det förslag som Socialdemokraterna, och har lagt fram skulle fler få möjlighet att komma tillbaka till ett liv där det lönar sig att arbeta eller där det rentutav lönar sig att leva. Många överskuldsatta mår nämligen så dåligt att de hotar med att ta sitt liv och andra gör det också. Antalet fall som kronofogdemyndigheterna hanterar där människor hotar eller verkställer hot att ta sitt liv har ökat. Ohälsan bland dem som lever på obestånd är betydande. Det gäller framför allt stressrelaterade sjukdomar och psykisk ohälsa. Dödligheten är 30 gånger större hos den som är skuldsatt. Det leder givetvis till ett enormt personligt lidande, men det drabbar också familjen och får så klart samhällsekonomiska konsekvenser. Vad får skuldsaneringen för effekter? Vad handlar det om? Ska människor inte ta ansvar? Har man skaffat sig en skuld får man lov att betala. Det är självklart. Men när lagen kom till var det redan då uttalat att den skulle ha en rehabiliterande effekt och hjälpa människor tillbaka. Det är just vad det handlar om. Ju fortare människor kan komma tillbaka desto bättre. är det inte ovanligt att den som söker skuldsanering har levt med sina skulder . Det är lönsamt för både individen och samhället att människor kommer tillbaka så snabbt som möjligt. Därför föreslår vi att skulderna betalas av i stället . Vilka tjänar på skuldsanering? Att det hjälper dem som är överskuldsatta är det ingen tvekan om. Det bör också understrykas att betalningsmoralen bland dem som får skuldsanering är hög. av dem som får skuldsanering klarar sin skuldsanering. Överskuldsättningen bedöms leda till kostnader för sjukvård och produktionsbortfall som beräknas kosta samhället . Vi hör ofta regeringen skryta med att den styr ett land som är bäst på de finansiella finanserna. Men ändå vägrar man att ställa sig bakom ett förslag som handlar om att hjälpa de mest utsatta i samhället och ge dem chansen att komma tillbaka. Det skulle löna sig även för samhället att hjälpa fler. Det förtjänar också att påpekas att får även den som är långivare bättre möjlighet att få tillbaka en del av skulden om människor får möjlighet till skuldsanering. Jag har själv bekanta som fått hjälp med skuldsanering och sett vad det i praktiken betyder. Jag har sett hur hälsan blir bättre och bättre och orken att ta vid i de studier som slutades. Det handlar om att få ett nytt jobb och självförtroendet som växte. har börjat fundera på om hon kanske till och med är värd lite kärlek. drömmer hon om att kunna ta med barnen på sin första semester. Det är förvisso en tältsemester, men det är ändå en semester. Det finns många budget- och skuldsanerare ute i landet. Många av dem som jag träffat har berättat historia efter historia om människor som får möjlighet att vara med och skapa sig nya möjligheter i sitt liv. För oss socialdemokrater handlar det om att göra det möjligt för människor att ta ansvar och komma tillbaka till ett värdigt liv. Skuldsanering är en rehabilitering som fungerar väl. Det är både rationellt och ekonomiskt att sätta människan först, och det är också solidariskt. Låt oss därför ställa oss bakom det förslag som i praktiken kommer att ge bättre möjlighet till skuldsanering. (Applåder) I detta anförande instämde (S). 2 (M): Jag vill börja med att framhålla att det finns många människor som av olika anledningar som sjukdom, ålder eller andra skäl oförskyllt hamnar i stora svårigheter på grund av en dignande skuldbörda. Regeringens proposition, som avser ändringar i skuldsaneringslagen, syftar till att göra det lättare för alla att få skuldsanering. I propositionen föreslår regeringen att möjligheten att bevilja skuldsanering för näringsidkare utökas så att även om näringsidkaren bedriver en verksamhet som är av mer än ringa omfattning ska han eller hon inte hindras från att få skuldsanering. Det föreslås också att skuldernas ålder inte längre ska beaktas särskilt vid bedömningen om det är skäligt att bevilja skuldsanering. Även i fall då merparten av skulderna är relativt nya ska skuldsanering kunna beviljas om detta i övrigt är motiverat. Just detta gäller alla som söker skuldsanering. Det viktiga i propositionen är dock att förutsättningarna förbättras för att fortsätta att bedriva näringsverksamhet eller att starta om efter ekonomiska svårigheter. Det som har varit ett problem för många speciellt mindre företagare är att de måste gå i personlig borgen för skulder som uppkommer i näringsverksamheten. Det har medfört att många människor har hamnat i svårigheter. Utöver det föreslås det att förutsättningarna att gallra uppgifter i samband med kreditupplysningsverksamhet blir desamma för fysiska personer som bedriver näringsverksamhet som för andra fysiska personer. Jag vill redan nu framhålla att jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet såvitt avser punkterna 1 och 3. Det innebär att jag står bakom det som regeringen anfört i propositionen, och när det gäller reservationerna 2 och 4 står jag bakom innehållet. Jag ska först säga något ytterligare om skuldsanering i allmänhet och därefter ska jag särskilt beröra insolvensprognosen vid skuldsanering och frågan om överskuldsättning. Möjligheten till skuldsanering i infördes genom skuldsaneringslag. Den lagen ersattes av den nuvarande skuldsaneringslagen. Skuldsanering innebär en möjlighet för fysiska personer att under vissa förutsättningar befrias från en övermäktig skuldbörda genom att helt eller delvis befrias från betalningsansvaret för de skulder som omfattas av skuldsaneringen. Nuvarande förutsättningar för skuldsanering är att gäldenären är på obestånd och så skuldsatt att han eller hon inte kan antas ha förmåga att betala sina skulder inom överskådlig tid och det är skäligt med hänsyn till gäldenärens personliga och ekonomiska förhållanden att skuldsanering beviljas honom eller henne. Vid denna bedömning ska särskilt beaktas skuldernas ålder, omständigheterna vid deras tillkomst, de ansträngningar gäldenären har gjort för att fullgöra sina förpliktelser och det sätt på vilken gäldenären har medverkat i handläggningen av ärendet om skuldsanering. Särskilda begränsningar gäller för näringsidkare. En näringsidkare får beviljas skuldsanering endast om det finns särskilda skäl med hänsyn till verksamhetens ringa omfattning och enkla beskaffenhet. Begränsningen till verksamhet av ringa omfattning innebär att endast företagare som har sin huvudsakliga försörjning genom inkomst från annat håll än från företaget kommer i fråga för skuldsanering. Jag anser att det är positivt att regeringen har lagt fram de nu aktuella förslagen om ändringar i skuldsaneringslagen för att göra det lättare för alla att få skuldsanering. De har också som viktig utgångspunkt att förbättra förutsättningarna för näringsidkare att fortsätta att bedriva näringsverksamhet eller starta om efter ekonomiska svårigheter. När det gäller insolvensprognosen vid skuldsanering vill jag säga följande. Socialdemokraterna, och anser i en följdmotion att skuldsanering ska kunna komma i fråga om gäldenären är på obestånd och så skuldsatt att han eller hon kan antas sakna förmåga att betala sina skulder . Vi har här alldeles fått höra att det handlar . har som en parentes i den här delen nämnt en tidsperiod . Detta ska ställas mot den nu gällande lagstiftningen som slår fast att skuldsanering får, under vissa förutsättningar, beviljas en gäldenär som är på obestånd och så skuldsatt att han eller hon inte kan antas ha förmåga att betala sina skulder inom överskådlig tid. Detta är ett tillstånd som kallas kvalificerad insolvens och som mer konkret innebär att betalningsoförmågan ska antas vara om inte permanent så i varje fall bestående . Det ska i princip inte gå att se att insolvensen någonsin kommer att upphöra. är det viktigt att framhålla att en nettoskuldbörda som inte uppgår till mer än för en person med fast och regelbunden inkomst enligt tidigare förarbeten normalt har ansetts vara för liten för att skuldsanering ska kunna komma i fråga. Med hänsyn till det ingrepp i den civilrättsliga avtalsrelationen i varje enskilt fall som en skuldsanering innebär bör skuldsanering reserveras för de fall då någon har avsevärda skuldproblem. Skulle förslag genomföras ökar risken för att ingångna förpliktelser inte fullföljs. Enligt beräkningar riskerar antalet ansökningar om skuldsanering att flerfaldigas. Även de som enligt gällande ordning inte omfattas av regelverket skulle kunna beviljas skuldsanering i mycket större omfattning. Risken finns att ett sådant förfaringssätt negativt kan påverka den allmänna betalningsmoralen. Om betalningsmoralen i samhället sjunker är det många som kan råka illa ut både direkt och indirekt. Är det för lätt att undgå betalningsansvar för sina skulder ökar också risken för kreditgivarna. Det kan då bli svårare att låna för personer med osäkra förhållanden, alldeles oavsett om personerna är ytterligt noggranna med att fullfölja ingångna förpliktelser. I det här sammanhanget bör det påpekas att förutsättningarna för att få skuldsanering ändrades . Att det så kallade egenförsöket då togs bort ledde till en fördubbling av antalet ansökningar om skuldsanering. Det är lämpligt att effekterna av den ändringen kan överblickas innan förutsättningarna ändras ytterligare. Enligt har allt fler ansökningar beviljats i och med att myndigheten i större utsträckning gjort en totalbedömning av gäldenärens förhållanden. Jag delar regeringens bedömning att bestämmelsen om insolvensprognosen bör hållas oförändrad. Därmed bör utredningens förslag i den delen inte genomföras. Här bör också nämnas det tidigare nämnda avgörandet från som prövat om en gäldenär uppfyllt kravet på kvalificerad insolvens enligt skuldsaneringslagen. I det aktuella fallet hade en gäldenär beviljats skuldsanering av . Skulderna som omfattades av skuldsaneringen uppgick till och avsåg obetalda studielån, banklån och kontokrediter samt skulder för övrig konsumtion. Betalningsplanen som fogades till beslutet om skuldsanering innebar att gäldenären detta är viktigt skulle betala av skuldbeloppen, totalt , genom att erlägga månadsbetalningar om till de borgenärer som angavs i planen. Efter att beslutet överklagats till tingsrätten och därefter till hovrätten kom slutligen att pröva den aktuella frågan om skuldsanering. Enligt var gäldenärens betalningsutrymme så pass stort att det inte torde vara omöjligt för henne att vara skuldfri på åtminstone . Mot den bakgrunden ansåg att det inte var möjligt att säga att hon skulle sakna förmåga att betala sina skulder inom överskådlig tid. Gäldenären kunde därför inte anses uppfylla kravet på kvalificerad insolvens. Antalet personer som beviljats skuldsanering har ökat väsentligt. En anledning är det så kallade egenförsöket som slopades . Ytterligare lättnader införs nu genom att det ska vara möjligt att få skuldsanering efter det att man blivit överskuldsatt. Detta väntas också leda till att fler får skuldsanering. Det har gjorts bedömningar som påvisar att ännu fler skulle kunna beviljas skuldsanering om de bara ansökte om det. Det finns en stor grupp gäldenärer som är så skuldsatta som krävs enligt lagen och som skulle kunna få skuldsanering men som inte ansöker om det. Man bör i första hand försöka nå dessa gäldenärer genom bättre informationsinsatser och rådgivning. När det gäller själva förutsättningarna för att få skuldsanering bör i alla fall principen vara att en persons skulder ska skrivas av bara i de fall då skulderna inte kan bli betalda samt att borgenärerna därmed inte ska drabbas av någon reell förlust. Så är det ju. Kan man inte betala och det är prognosen blir det inte någon betalning . Här drabbas borgenärerna inte av någon reell förlust. Långivare och leverantörer ska inte behöva avstå från att få betalt när en person faktiskt bedöms kunna betala om än . Det är alltså för tidigt att närmare bedöma vilka konsekvenser Högsta domstolens avgörande kommer att få för rättspraxis eftersom domstolen bedömer omständigheterna i enskilda fall. Så har skett också i det här fallet. Det innebär att man måste sätta in uttalandet från i sitt sammanhang. Efter att regeringen beslutade om propositionen fattade beslut i fråga om det här aktuella avgörandet. Vi anser därför att det är för tidigt att bedöma konsekvenserna, som jag nämnde. Men det finns skäl för regeringen att analysera rättsläget beträffande tillämpningen av insolvensprognosen och återkomma till med besked i frågan om huruvida Högsta domstolens beslut föranleder andra slutsatser än de som regeringen drar i propositionen och som jag här redogjort för. Vi förutsätter att detta kommer att ske utan att det behövs ett formellt tillkännagivande från . Slutligen ska jag säga några ord om överskuldsättningen som sådan. Jag har inte någon annan uppfattning än vad som framgår av de aktuella motionerna när det gäller vikten av att vidta åtgärder mot överskuldsättning. Regeringen bedriver ett aktivt arbete med frågorna. Vi kan konstatera att både kommunerna och har förstärkts med ytterligare resurser som använts till ökade insatser från de kommunala budget- och skuldrådgivarnas sida. I likhet med regeringen anser vi att det här bör kunna bidra till att fler gäldenärer fångas upp och får vägledning, till exempel när det gäller möjligheten till skuldsanering. Det finns ytterligare pågående arbete och ett flertal åtgärder som skulle kunna nämnas. löneutmätning innehåller förslag till åtgärder som ska sätta mindre press på gäldenärerna och som innebär en motivation för minskad skuldsättning och schabloniserade beräkningar att man får behålla en del av sina löneökningar. Avsikten är att det ska komma en proposition till angående detta. I detta anförande instämde och (båda M). 3 (S) replik: Enligt är det land som har de strängaste reglerna om återbetalning. En mycket tung börda ligger på låntagaren. är det väldigt tufft när det gäller att få möjlighet till skuldsanering. hänvisar i sitt anförande till förändringar som gjordes 2007 då egenförsöket att den som är skuldsatt själv ska komma överens med den som han eller hon är skyldig pengar togs bort. Det här har gjort att fler kanske orkat ta sig till en skuldsanerare för att få hjälp. Ja, antalet som ansökt om skuldsanering har ökat. Det gör dock inte att fler får rätt till skuldsanering. Det är helt enkelt att blanda äpplen och päron. När det gäller domen som kom och som regeringen och reservanterna säger sig vilja invänta resultat av säger jag: Man behöver inte vänta. Det är bara att plocka upp telefonen och ringa någon av de budget- och skuldrådgivare som jobbar ute i landet. De kan berätta att man hänvisar till domen när man fattar beslut hos om vilka som ska komma i fråga för skuldsanering. Antalet avslag har ökat efter att domen kom i . säger sig vara rädd att fler ska få möjlighet att få skuldsanering. Jag trodde faktiskt att det var det som var propositionens poäng att fler skulle få möjlighet att komma tillbaka till ett liv och bidra till samhället. 4 (M) replik: Man måste sätta skuldsaneringslagen i ett sammanhang. Skälet till att skuldsaneringslagen tillkom 1994 var förmodligen en effekt av kriserna , då kreditgivningen var ganska lättvindig. Det var väldigt lätt att få lån utan att man hade den betalningsförmåga som behövdes. Vi kunde se ett stort antal mål i domstolarna som en följd av kriserna där människor krävdes på betalning och där den kreditprövning som skulle göras inte hade gjorts. När det gäller kreditprövningen har vi antagit en ny lagstiftning här i som syftar till att kreditpröva även sms-lån och mindre skulder. Det har skärpts högst väsentligt när det gäller kreditprövningen. För många människor som lever i överskuldsättning och jag kan hålla med om att jag har sett många fall av orkeslöshet beror det på att de skuldsatt sig för länge sedan. De har en skuldbörda de aldrig har blivit kvitt. Det viktiga om vi vill hjälpa människor som är i en svår situation är att inte ta bort incitament för människor att göra rätt för sig. Om man nu inte är drabbad på grund av sjukdom, ålder eller andra olyckliga omständigheter är det nämligen så att man har med sig att man kan bli av med sina skulder väldigt lätt. Hur är det med studieskulder, som ska betalas av ? Det blir naturligtvis problem om man alltid kan räkna med att bli av med sina skulder . Då spelar det inte så stor roll. Det fordrar alltså ett visst ansvar från enskilda när de ingår avtal. 5 (S) replik: