prot · GY09115 · 2011-06-14 00:00:00 — Det är viktigt att vi tar försvarets utökning av sin verksamhet och belastningen på sjön på allvar. Det kunde också vara intressant att få en kommentar till det jag nämnde om att det står om Natura 2000-områden på regeringens hemsida. Det står att det är särskilda bevarandeområden. I svaret får jag veta att vi redan är duktiga på det här, att vi har ett fullgott skydd och att vi nu bara kan skicka ut ett pressmeddelande om det. Jag tänker så här: Är det fortfarande så att våra Natura 2000-områden inte påverkas om försvaret utökar sina verksamheter, såsom man har tänkt, utan att det fortfarande kan vara ett Natura 2000-område vid ? Eller ska det upplösas? Jag blir väldigt förvånad över hur man kan hantera Natura 2000-områden. Det finns många delfrågor i min interpellation som handlar om framtidens turism, Matlandet och alla de visioner som vi har. I en tidigare debatt hörde jag miljöministern tala om markägarnas ansvar när det gäller skogsfrågor, deras ambitioner och allt vad de har gjort. Det är precis likadant med de lantbrukare som bor runt sjön och som aktivt har agerat för att minska belastningen av övergödningsämnen. Men sedan kan vi tillåta att försvaret belastar miljön utan att vi har någonting att säga om det. Det är precis som om det inte skulle finnas något utrymme för att ha synpunkter i en sådan här fråga, men jag tror faktiskt att det finns det. Det är väldigt viktigt att man visar engagemang för de många och övergripande frågor som vägs in när det gäller ett eventuellt utökat område. 19 Miljöminister (C): Jag tror inte någon på allvar kan tro att jag tycker att det är meningslöst att debattera hoten mot vår miljö. Jag tror inte heller att någon som har hört mitt svar eller hört vår debatt kan tveka det minsta om att vi båda vill slå vakt om miljön kring och vattenkvaliteten i . Vi är också helt överens, jag säger det än en gång, om hur viktigt det är slå vakt om engagemanget hos människorna i bygderna runt omkring och lantbrukares möjligheter att göra insatser för en bättre miljö och deras engagemang för det. Vi ska självfallet slå vakt om framtidens turism och matlandet. Det är precis det regeringen arbetar med. Detta blir lite av att slå in öppna dörrar. När det gäller Natura 2000-områdena har jag i interpellationen svarat på den fråga som ställde. Vårt svenska regelverk skyddar våra Natura 2000-områden redan från den dag som regeringen föreslår områdena till kommissionen. De utökas nu genom de beslut som vi har fattat . Jag har inte alls bara varit nöjd, utan vi fortsätter tvärtom att se till att ha en ambitionsnivå och fortsätta att utveckla detta vidare. Din fråga gällde flera nya aspekter av Försvarsmaktens agerande, . Jag sade att för oss både gäller den ordningen att vi styr Försvarsmakten genom målstyrning. Du är också med och gör det här i . Dessutom har du varit med och fattat beslut om en grundlag som innebär att jag inte ska uttala mig i enskilda prövningsärenden. Det sköts på ett annat sätt. Det är inte så att jag ogillar att debatten förs, men jag följer de spelregler som du har varit med och beslutat om för vad jag ska göra som statsråd. Jag tänker inte bryta mot de reglerna. När det gäller Natura 2000 och de andra frågor du ställde konstaterar jag att det finns en särskild ordning för hur de prövas. Den ordningen följs, och just nu innebär det att i ett fall förbereder Försvarsmakten sin ansökan genom att ha ett samråd. De har inte ens gjort en ansökan . I det andra fallet finns en ansökan inne, och den prövas av miljöprövningsdelegationen på . Jag får inte uttala mig i den frågan. 20 (MP): Ministern ska självfallet följa de former som vi har antagit här. Det är absolut så. Jag går tillbaka till det som ministern säger om Natura 2000-områden. Vi har redan fått ett godkännande av kommissionen när vi har föreslagit det området som Natura 2000-område. Men om nu försvaret eller någon annan utökar sin verksamhet, är det fortfarande så att det är ett Natura 2000-område om vi ökar utsläppen av flygfotogen och mängden ammunition som vi inte ens vet vad den innehåller och belastar vattenområdet? Sjön är unik. Den har en vattenomsättning jämfört med den andra i , , som har en hastighet på jag tror att det är . Det är alltså en helt unik sjö vi talar om. Det är inte bara en vattentäkt utan också en marin biotop som är mycket speciell. För att återgå till Natura 2000-området hade varit det intressant att få veta vilka verksamheter vi kan utöka med, utan att det påverkar vårt Natura 2000-område. 21 Miljöminister (C): Som jag sade i mitt tidigare inlägg finns det en särskild ordning för hur man prövar verksamheter i anslutning till Natura 2000-områden. Det innebär att man måste titta på vilken biotop som skyddas i området och om den verksamhet som ansökan om prövning gäller påverkar just den biotopen eller inte. Det görs alltså en prövning i varje enskilt fall, och den görs av den prövningsmyndighet som är utsedd. När det gäller är första instans miljöprövningsdelegationen vid . Det är därför jag är så strikt med att jag inte kan spekulera i vilka beslut de borde fatta. Vi har fastställt ett regelverk för hur frågan ska hanteras. Det handlar om att slå vakt om den miljö och den vattenkvalitet som är så viktig när det gäller . Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2010/11:393 om Agra 22 Statsrådet (M): har frågat mig om det har gjorts någon konsekvensanalys av vilka miljörisker och sociala konsekvenser Agra kan resultera i samt om jag avser att fortsätta att stödja Agra. Alliansregeringen har gjort särskilda livsmedelssatsningar i biståndsbudgeten om för att bidra till att bekämpa svält och undernäring. Livsmedelsförsörjningen är ett stort globalt problem. Svält och undernäring drabbar ca 925 miljoner människor i världen . Problemen har dessutom förvärrats av de kraftigt ökade internationella livsmedelspriserna som fördyrat maten för miljontals fattiga människor i utvecklingsländerna. Regeringens särskilda livsmedelssatsning gick dels till Agra, det vill säga in , med , dels till med . Agra är en afrikansk organisation som drivs av afrikanska forskare och samarbetar med regeringarna i 13 . Agra är en ny och intressant aktör som arbetar målinriktat med hela värdekedjan inom livsmedelsförsörjningen, från jordbrukare vidare till marknad och slutligen konsument. Satsningarna görs med syfte att höja produktiviteten i det afrikanska jordbruket, det vill säga hos småbrukare och särskilt kvinnor, som står för en mycket stor del av arbetet i jordbruket. Det sker genom insatser för bättre mark- och vattenanvändning samt genom forskning om bättre utsäde och gödsling. Vidare bidrar Agra till att skapa fungerande marknader och bättre inkomster för småbrukare samt större säkerhet vad gäller rättigheter till mark, särskilt för kvinnor. Detta ger i sin tur större möjlighet för jordbrukare att få tillgång till krediter och därmed chanser till ökade investeringar. Agras arbete bygger på en bred bas av kunskap och forskning. Inriktningen på arbetet stöds dessutom av ett stort antal rapporter som behandlat jordbruksutvecklingen , bland annat 2008 och Afrikanska sektorstrategi för jordbruk 20102014 samt internationella jordbruksforskningsinstitut, däribland , Ifpri, som ingår i den konsultativa gruppen för jordbruksforskning, CGIAR, som också stöder. Det afrikanska jordbruket har ständigt tappat i produktivitet, och söder om har fem till sex gånger lägre skördar per hektar jämfört med det högproduktiva jordbruket i övriga världen. Jordbruket i regionen använder praktiskt taget inte någon handelsgödsel alls, har ingen bevattning och jordarna är i hög grad utarmade. Det har medfört att söder om nu har den högsta andelen undernärda i världen, . har södra , som dragit nytta av den gröna revolutionen, minskat hungern kraftigt. För att öka det afrikanska jordbrukets produktivitet och minska svälten krävs insatser bland annat i form av moderna odlingsmetoder, bättre bördighet genom naturlig jordförbättring, bevattning samt forskning för att få fram mer högavkastande växtsorter. Detta är precis vad Agra arbetar med. Agra använder inte GMO:er och arbetar inte för en ökad användning av dem. Vidare är den ökning av mängden handelsgödsel som kommer att spridas genom insatser via Agra mycket liten. Den når knappt en fjärdedel av de mängder som används i det högproduktiva jordbruket i övriga världen och bedöms inte innebära risker för vare sig människor eller miljö. Sammanfattningsvis bedöms Agras insatser bidra till en stärkt livsmedelsförsörjning och därmed en förbättrad social situation i . Något beslut om fortsatt stöd till Agra har inte tagits. Regeringen har biståndsbudget avsatt ytterligare för den särskilda livsmedelssatsningen som bland annat kommer att användas till forskning, mark- och vattenfrågor, ökad produktivitet samt för att utveckla fungerande marknader. Ett beslut om hur dessa medel fördelas kommer att fattas . 23 (V): Tack, , för svaret på min interpellation om Agra, som vill främja en ny grön revolution i . Jag vill börja med att säga att få saker kan väl vara viktigare än att verka för en ökad livsmedelsproduktion i utvecklingsländerna, i synnerhet i . nåddes vi av nyheten att det nu är mer än en miljard människor i världen som hungrar. Den siffran har ökat. Från att successivt ha gått ned ökar nu andelen människor som går till sängs hungriga och svälter. De är fler . Jag tror att och jag delar engagemanget och viljan att komma med vårt bidrag till den viktiga frågan. Jag tror inte att Agra och, som jag ser det, en företagsstyrd utvecklingsmodell är det som man ska pådyvla utvecklingsländerna. säger att Agra är ett afrikanskt initiativ. Man kan dock fråga sig om det verkligen är så med tanke på att Agra bildades det skedde 2006 av och , två nordamerikanska fonder. Om vi tittar på den styrelseförteckning som finns för Agra ser vi att tio personer sitter i styrelsen. Sju av de tio som sitter i har direkta kopplingar till multinationella företag på jordbrukssidan eller till nordamerikanska stiftelser. Det gäller i synnerhet kopplingarna till det nordamerikanska jordbruksbolaget samt till och . Är det då ett problem att multinationella företag är djupt involverade i detta biståndsprojekt? Jag tycker inte att det är ett problem ifall stora företag vill vara med och bidra till utvecklingen i världen. Tvärtom ska de göra det. Däremot tycker jag att det blir problem med trovärdigheten om man framställer Agra som ett initiativ från afrikanska brukare och afrikanska forskare när det vid en närmare granskning visar sig att det finns tunga intressen bakom. Jo, världens största jordbruksföretag, det ledande företaget i världen vad gäller genmodifierade produkter samt utsäde och kemikalier till jordbruket. Om de har starka intressen i detta projekt tycker jag att man ska förhålla sig kritisk till det. Jag tycker att man ska hålla sig kritisk till hela idén om att ska gå samma väg som och vad gäller jordbruket att pumpa in mer handelsgödsel och kemikalier och göra sig mer beroende av ett fåtal multinationella företag som äger licenserna för grödorna, som äger utsädet, som äger hela kompetensen för den modellen. Det kan fungera om man har mycket pengar och kan betala för det, men när det är fråga om småbrukare i tror jag att man snarare behöver utveckla det småskaliga, hållbara jordbruket, involvera i synnerhet kvinnorna och ge mikrokrediter. Man behöver hitta hållbara utvecklingsmodeller som passar de människor som bor i områdena. Man ska inte pådyvla dem en modell som passar och andra multinationella företag. Jag efterfrågade en konsekvensanalys, men tycker inte att riktigt ger svar på om regeringen har gjort en socioekonomisk och ekologisk konsekvensanalys av Agra. Detta vill jag ha svar på. 24 (MP): Jag har läst interpellationen och svaret och tycker att det är en intressant debatt som förs. Jag sitter som ersättare och var tidigare ledamot i i riksdag. Där behandlar vi ofta ärenden utifrån tekniken och vad tekniken är. När man börjar komma in på de socioekonomiska aspekterna och de multinationella företagens koncentration och ägande blir det väldigt jobbigt . Politiken måste se till många värden. Det är vi alla väl medvetna om i denna kammare. Vad är det som påverkas av det vi genomför och beslutar? Man blir alltid påverkad av att höra om företag som beter sig på vissa olika sätt eller som har en maktkoncentration som inte alltid är sund ur ett demokratiskt perspektiv. Jag påstår inte att detta är fallet med Agra; jag kan för lite om Agra. Men i diskussionen kommer det här upp som ett exempel. Vi ser nu att det blir allt svårare att klara av livsmedelsförsörjningen på jorden. I den diskussionen finns det många faktorer som vi som politiker måste ta i beaktande. Det handlar om att det storskaliga gigantiska monokulturjordbruket, som vi talar om globalt och som är förhärskande globalt, är indränkt i ett oljeberoende. har vi konflikten med en oljepeak och minskad tillgång till olja som blir allt dyrare, vilket gör att det blir allt svårare och allt dyrare att ta fram den livsmedelsproduktion vi behöver. I det sammanhanget är det väldigt intressant att se vad det är man satsar på. Är det så att vi satsar på de kvinnor som genom ett hållbart jordbruk producerar de livsmedel som de själva behöver och också kan ha ett överskott att sälja? Då är det väldigt intressant hur man kan underlätta för dem och hur man kan använda sig av hållbar teknik och hållbara odlingssystem. Det är där jag tycker att politiken ska sätta in sin kraft: på att uppmuntra de hållbara odlingssystemen. De är ekologiska. Det finns sådana som inte är ekologiska men som jag tror man kan säga också är hållbara, men ofta är det ett väldigt ekologiskt tänk. Man recirkulerar näringsämnen, ser till att jorderosionen inte gynnas och ser till att det finns ett ekosystem som är hållbart. Allt det här påverkas väldigt mycket av politiska beslut. I denna debatt tycker jag att det kan vara intressant att få höra vad det är för kanaler som biståndet till de kvinnliga jordbrukarna går genom. Har vi någon kontroll på vad det är för effekter det kan ge? 25 (S): Jag tackar statsrådet för svaret på interpellationen. I huvudsak delar jag regeringens uppfattning att det är väsentligt att med biståndspengar bidra till social och ekonomisk utveckling. Jag blir dock lite bekymrad på grund av bland annat det som statsrådet anger om handelsgödsel, att det är en väldigt liten del som används för att förbättra jordkvaliteten och få ut så stora skördar som möjligt. Precis som och har nämnt är hållbart jordbruk också en fråga om egenmakt och vardagsmakt, att kunna påverka sin egen livssituation och ha ekonomiska förutsättningar att så självständigt som möjligt göra saker i sitt eget jordbruk som småbrukare och inte göras beroende av stora multinationella företag och deras produkter som man kan få upp ett bättre självförtroende och ge kvinnor större möjligheter att skapa egna livsbetingelser och förutsättningar. På det viset blir jag lite bekymrad om det är så att biståndspengarna direkt eller indirekt kommer storföretagen till gagn på något vis, att de har möjlighet att använda många av sina produkter för att till viss del förbättra jordkvaliteten men minska möjligheterna till egenmakt. Jag har en direkt fråga till statsrådet. Det handlar om de kommande biståndspengarna på som anges i interpellationssvaret. Kommer regeringen att vara observant på att pengarna används för hållbart brukande? Kommer pengarna också att syfta till att varje brukare, till exempel i , har möjlighet att inte bli beroende av storföretagen och deras expansionslust utan i stället få större egenmakt och vardagsmakt? 26 Statsrådet (M): Jag tackar för interpellationen och för intresset för den här högaktuella globala frågan. Det är egentligen djupt besvärande att vi har att hantera den , då vi borde veta och kunna bättre. Fler människor går och lägger sig hungrande. Det stämmer att vi som antydde egentligen har haft en fantastisk utveckling vad gäller fattigdomsminskningen i världen. Fler människor har kunnat äta sig mätta. Men är det mellan 800 miljoner och en miljard människor som lägger sig hungriga. Det är förskräckande många barn som är undernärda och därmed inte kan tillgodogöra sig skolutbildning och ha en framtid i vår rätt så komplicerade värld. Det här är en fråga som vi behöver ha ökad uppmärksamhet kring, inte minst när vi också ser att vi får en stark befolkningsutveckling och en tilltagande urbanisering, som även gör att väldigt många människor som är fattiga och sårbara kommer längre bort från direkt egen försörjning ute på landsbygden och därmed kanske riskerar att bli ännu mer sårbara. har vi ökade anspänningar, vilket är självklart när vi blir fler på klotet som ska dela på våra gemensamma resurser i form av jord och vatten. Vi behöver diskutera hur det ser ut, hur vi kan mätta en växande befolkning på jordklotet utan att föröda de ekologiska grunder som finns för vattenanvändning och de jordar som vi använder. Då måste man titta på hur man kan öka produktiviteten. Här är det bekymmersamt att kommer efter så pass mycket. Vad kan vi lära oss av den gröna revolutionen i till exempel ? Jo, man har tittat mycket på situationen för brukarna. Hur har man kunnat få fram fungerande marknader och transporter? Hur har man kunnat öka produktiviteten? Det här är oerhört komplexa och mångsidiga frågor som vi hanterar inom ramen för det svenska stödet till jordbruksutveckling. Man har bistått utvecklingsländerna med diverse expertis, investeringar, stöd till brukarnas roll och överföring av forskning och framsteg, men vi har inte direkt hållbara odlingssystem. Produktiviteten har minskat, men också näringsinnehållet per producerad enhet, och jordarna utarmas. Vi har jorderosion, felaktig vattenanvändning och för lite kunskap om hållbar användning av de jordar som många afrikaner brukar. Det beror på att det är kvinnor som är bönder, tror jag. Man har inte velat investera i kvinnors egenmakt eller kvinnors marknader. De har inte haft tillgång till kapital och insatsvaror. Många av dem är oändligt långt ifrån att över huvud taget kunna köpa någonting från . Det är viktigt att vi tittar på den omfattande problematiken på det här området och erkänner att riksdag och regering ser på detta sammantaget. Agra fick för att arbeta med den gröna revolutionen i , som ligger efter väldigt mycket. Det gör vi tillsammans med diverse andra personer. Jag ska återkomma till det. Jag vill också svara på frågorna. Nej, vi har inte gjort någon formell konsekvensanalys av stödet till Agra. Jag är tacksam för interpellationen, för den gör att vi tittar igenom detta, svarar på frågor och ser om det finns någon grund i de lite får jag ändå påtala det? lösa påståenden som kommer om att det nu finns ett extremt beroende av multinationella företag som kanske inte bara vill gott. För mig är det precis tvärtom. I de nya formerna för arbete med Agra uppmuntrar och oss att vara med, för vi måste göra någonting tillsammans. Man använder erfarenheter från bland annat forskning och andra på marknaden verksamma företag. Det kan också medföra något gott. Därför hoppas jag att vi inte utgår från att vi bara pratar om Agra eller att vi nu säger att det finns en massa rykten om att det finns konstiga länkar emellan. Låt oss i interpellationsdebatten diskutera: Hur får vi ett hållbart jordbruk? Hur investerar vi i kvinnors deltagande i ekonomin? Det är sådant som jag hoppas att få återkomma till i mitt nästa inlägg, fru talman. 27 (V): Tack för det svaret! Jag tycker inte att min kritik vilar på så värst lösa grunder. Jag har läst på ganska bra om Agra och talat med det fåtalet människor i som kan någonting om det. Jag har säkert glömt vissa. Jag vidhåller att det finns ett trovärdighetsproblem ifall initiativet kommer från nordamerikanska stiftelser och sju av nio ledamöter har kopplingar till multinationella företag eller stiftelser och ministern framställer det som ett initiativ från . Det är någonting som skorrar lite falskt. Jag vill upprepa min fråga. Tycker inte att det kan finnas en intressekonflikt när det är dessa starka ekonomiska intressen som också har intresse av att sälja GMO-produkter, insatsvaror och utsäde till jordbruket och så vidare? Kan det inte finnas en sådan målkonflikt? Om det kan finnas en sådan intressekonflikt skulle man vilja att regeringen har lite beredskap för det. Jag utesluter inte att det kan vara bra att pengar kommer från stora företag. Men man måste vara försiktig ifall det finns sådana intressen bakom. Det aviseras till livsmedelssatsningar från regeringen, främst på det globala planet antar jag. Då skulle man vilja ha någon indikation redan nu på vart pengarna kommer att gå. Är de till Agra kvar eller inte? Att vänta med det ända eller gör att det nästan är 2012. Där får ministern berätta lite mer. Vi har numera i en politik för global utveckling. Det är någonting som alla partier står bakom. Där talar man inte minst om att det ska finnas samstämmighet mellan olika politikområden. I PGU säger man till exempel att vi ska minska miljöbelastningen i syd. Där finns exempelvis kemikalieberoendet. Om man å andra sidan lanserar en jordbruksmodell som just är baserad mycket på kemikalier och sådana insatsvaror går det precis i motsatt riktning mot vad vi säger i politik för global utveckling. Hur ser ministern på det? Ministern säger också att användningen av handelsgödsel kommer att bli maximalt en fjärdedel av användningen i resten av världen. Hur kan ministern veta det? Vad har man för grund för att det just är en fjärdedel? Jag vill också ta upp frågan om GMO. Just nu utvecklar inte Agra några genmodifierade produkter eller ger pengar till det. Men om man läser på Agras hemsida säger de: Vi utesluter inte satsningar på framtida genmodifierade produkter. Jag tycker att man som finansiär i Agra, som den är, skulle kunna ställa krav på att vi inte vill att pengarna ska gå till utvecklandet av GMO i utvecklingsländer. I har vi inte valt den Nordamerikanska modellen. I och finns GMO nästan överallt. I har vi haft en väldigt restriktiv linje, vilket jag tycker är bra. Man skulle därför kunna passa på att ställa krav. Min fråga är om regeringen har ställt några sådana krav och lyft fram frågan inom ramen för Agra. 28 (MP): Jag upprepar säkert en del som har sagts. I vilket fall som helst var det väldigt intressant det som ministern sade här om att produktiviteten och näringsinnehållet har minskat. Det är precis det som är problematiken med det storskaliga monokulturjordbruket. Man ska kanske inte alla gånger underhålla det utan ifrågasätta vart pengarna går och vad det är man satsar på. Det som det ekonomiska systemet gynnar är kvantitet och inte kvalitet. Det har varit så, och det är också så inom jordbruksproduktionen. Därför är det väldigt intressant att höra att det inte finns någon formell konsekvensanalys. Det är någonting som vi tillsammans här kan bevaka och på något sätt lyfta fram. Ministern kan ta med sig att det är någonting som man önskar i sådana beslut. Vart går pengarna, och vad leder det till utifrån många av de frågor som vi har ställt här ? Vi bör veta vad vi gör. Det är vår uppgift som politiker, även om det inte alltid är lätt att veta vad alla konsekvenserna blir. Det låter som att vi borde vara mer noggranna. Det är viktigt att vi stöttar det hållbara jordbruket och dessa kvinnors möjlighet att öka sin produktivitet på ett hållbart sätt inom jordbruket. 29 (S): Statsrådet hann förmodligen inte svara på min fråga, så jag återkommer en gång till de som ska användas . Statsrådet nämner också möjligheterna för kvinnor till egenmakt. Det tycker jag är vällovligt. Jag vill ändock poängtera att 225 miljoner kan vara både väldigt mycket och väldigt lite pengar. Man kan se det i en liten skala i förhållande till den totala produktionscykeln och hur mycket pengar som måste investeras för att minska undernäringen och skapa goda förutsättningar i till exempel .