prot · GZ0929 · 2011-11-10 00:00:00 — Vi fick ett besked i den här kammaren att det är okej att det statliga företaget bygger ny kärnkraft i . Det är uppenbarligen inte statlig subvention. Vi vet att har haft en enorm dragning till gamla, föråldrade, dyra och miljömässigt tvivelaktiga energikällor i andra länder. Det har nästan varit , kan man säga, genom de gångna åren bland annat beroende på svaga ägardirektiv från den svenska staten. Låt oss tänka oss att skulle få för sig att försöka gå in och få del av bygget i Pyhäjoki man kan ju inte utesluta något sådant. Tycker regeringen att det är olämpligt? Ska ett statligt företag låta bli att bygga kärnkraftverk i närhet, eller är det fritt fram för att bygga ny kärnkraft i andra länder om företaget väljer att göra det? Vi kan ju se hur illa det har gått för kärnkraftssatsning i , där man har valt att köpa kärnkraftverk som tyskarna sedan ganska snabbt bestämde sig för att avveckla för att satsa på ett uthålligt energisystem. Mest av allt i denna interpellationsdebatt är jag nyfiken på vad egentligen tycker. Vill hon ha ett kärnkraftverk från , eller spelar det ingen roll om det byggs där eller inte? Jag tycker att denna investering är att beklaga. 144 Miljöminister (C): Vi tror på fria och självständiga staters rätt att själva bestämma. Denna rätt har , och denna rätt har vi. Den vill vi bevara, eller hur? Vi vill inte att någon annan ska lägga sig i en energimix. handlar det om ett kärnkraftverk som byggs i . Jag är emot kärnkraft, och det har jag alltid varit. är emot kärnkraft, och det har det alltid varit. Men det innebär inte att jag för den sakens skull kan överträda internationella folkrättsliga regler om vad en stat själv bestämmer över. Det är regler som vi slåss stenhårt för att bevara i EU-systemet just därför att vi själva vill ha makten över vår egen energipolitik. Jag förstår att tycker att det är intressant att driva denna diskussion med tanke på den situation som råder i hans parti och hans ambitioner. Jag respekterar det. Jag tycker att det är viktigt att diskutera säkerhet och kärnkraft. Men be mig inte bryta mot internationell rätt i en interpellationsdebatt! Det tänker jag inte göra. Esbokonventionen är till för att man ska kunna ha en sådan här diskussion. Vi har självfallet alldeles utmärkta och täta förbindelser med den finska regeringen. Sedan jag tillträdde har jag träffat den finska miljöministern, som är från det gröna partiet i , . Han vet utmärkt väl var jag står i den här frågan. Men det är han, den finska regeringen och självt som bestämmer. Det är så. Det kan inte vi ändra på i en interpellationsdebatt. Jag tycker att det är väldigt bra att den här konventionen finns när det gäller kärnkraft och gränsöverskridande miljörisker. Det är den plattform vi har för att diskutera säkerhetsfrågor och människors oro. Det är klart att vi ska ta människors oro på allvar. Det är vårt gemensamma ansvar. Både och är bundna av Esbokonventionen. Vi har ställt de frågor vi kan ställa genom . Vi kommer att fortsätta det arbetet. Det gäller också den nya frågan om en eventuell kärnkraftsbyggnad i . Vi kommer att använda Esbokonventionen fullt ut. Det kommer vi naturligtvis att göra eftersom människor är oroliga och eftersom kärnkraften innebär de här nackdelarna. Det vet vi allihop. Jag kan inte se något annat än att också har levt upp till Esbokonventionen fullt ut i de här ärendena och i tidigare ärenden. Den har haft sådana här dialoger förut med . Jag och hela regeringen kommer att fortsätta att ha en tät dialog med våra finska kolleger i olika frågor. Med tanke på den diskussion som vi har haft om olika kärnkraftsfrågor och andra energifrågor tycker jag att det ur ett EU-perspektiv är oerhört viktigt att slå vakt om principen att varje land bestämmer sin egen energimix. Jag är beredd att slåss för att den principen ska stå fast. 145 (S): Några svar lämnades. Det tackar vi för. Det är bra att det förs en dialog. Jag tror också att det är bra om regeringen tar initiativ till en bättre information, inte minst i de delar av landet där det finns en oro för vad detta innebär. Ja, det är som fattar beslut, statsrådet. Beslutet har fattats i , och den finska regeringen har att fatta beslut om de bygglovsansökningar som kommer in. Men jag begriper inte på vilket sätt det skulle förhindra statsrådet från att ha en synpunkt eller en åsikt. Vi har alla respekt för suveränitet. Det är inte tal om något annat. Men det förhindrar varken mig som riksdagsledamot eller statsrådet som statsråd att kunna ha synpunkter eller säga vad vi personligen tycker. Är det bra eller dåligt? Det behöver inte vara så oerhört konfliktfyllt. fattar sina egna beslut, men när det handlar om ett kärnkraftverk är det klart att det har konsekvenser för oss alla. Det gäller särskilt om det, förbjude, skulle hända något. Då kan man inte säga att här går en gräns och vi kan inte ha synpunkter på vad som händer på andra sidan. Kommer det radioaktivt vatten eller radioaktiv strålning berör det oss allihop. Mot den bakgrunden tycker jag att det är mycket bra att utnyttjar de möjligheter som finns att föra dialog. Jag hoppas att den dialogen också utmynnar i att de människor som finns i närheten, framför allt kanske de boende i och området däromkring, blir informerade om vad som gäller. På det viset kan man kanske minimera oron och kanske till och med ta bort en del missuppfattningar om vad som sker. Det är det som interpellationen handlar om och inte så mycket annat. Till syvende och sist: Vilka synpunkter har statsrådet? Det utlöser ingen konflikt mellan och om miljöministern säger vad hon själv tycker om detta. 146 (V): Precis som nämnde är vi alla fullt medvetna om att detta är en fråga för att avgöra. Det är någonting som vi respekterar djupt, men som goda grannar kan man självfallet komma med synpunkter och diskutera saker som man har den här respekten. Det är det som den här debatten handlar om. Jag har också hört flera borgerliga politiker i beklaga beslutet att avveckla kärnkraften i . Där verkar hämningarna vara mindre när det gäller att ha synpunkter på kärnkraft eller inte kärnkraft än vad de är i det finska fallet. Ett tag lät lite kraftfull och sade att vi ska använda Esbokonventionen fullt ut och att hon har täta kontakter med sin finska kollega. Vad säger ni i de här kontakterna? Vad är det ni vill ha sagt inom ramen för Esbokonventionen? Är det täta kontakter fullt ut som ni inte tycker någonting? Den här debatten handlar om huruvida har någon åsikt när det gäller den tekniska konstruktionen och placeringen av kärnkraftverket även om det formellt inte faller inom ramen för Esbokonventionen. Här tycker jag att det finns en brist på besked från miljöministern. Det beklagar jag. Jag skulle vilja återkomma till frågan om svenska statliga företag. Vi har till exempel stora franska intressen i den finska kärnkraften. Vi nämnde förut att också har varit indraget i det genom exportkreditsystemet. Skulle miljöministern ha någon synpunkt på om ett svenskt energiföretag var med och byggde kärnkraft i , som ligger nära , som vi har någon sorts ambition att ersätta kärnkraften med förnybara och uthålliga energisystem? Den frågan skulle jag också gärna vilja ta upp för att ge ministern en möjlighet att svara. 147 (C): Min roll är väl att vara lite sidekick. Jag ska återigen försöka försvara . Mina herrar, ni vet mycket väl hur lätt det är att locka upp mig i den här debatten, speciellt när ni pratar om och vår ambition att bygga ny kärnkraft. Jag vill upprepa att vi i inte tycker om kärnkraft. Vi tror inte att det är morgondagens energikälla. För dem som inte har lyssnat eller inte har velat lyssna kan jag upprepa att vi gick med på den här energiöverenskommelsen av en anledning. Det var möjligheten att få igenom satsningar på det förnybara, på grön energi, el- och energieffektivisering, i en sådan omfattning som vi inte har sett tidigare. Det är jag stolt över, och jag tror att vi är många centerpartister som är det. Det är vår tro och övertygelse att kärnkraften ska fasas ut. En del kanske kallar det naivt, och andra kanske tycker att det är klokt. En politisk reporter i , jag tror att hon heter , kallade för knivslugt när vi gick med på detta i och med att vi fick ett väldigt stort utbyte tillbaka när det gällde det förnybara. När det gäller vill jag säga att det senaste bygget av en kärnkraftsreaktor har fördyrats oerhört. Jag tror att det har fördyrats från 3 till 6 miljarder. Det innebär en otrolig ökning av kostnaden . Jag tror att jag läste någonstans att man från början hade räknat med en kostnad på , och ligger den på . Här i kommer inte nya kärnkraftverk att få statsstöd. Det är min tro att det kommer att bli alldeles för dyrt att bygga kärnkraft i . Förhoppningen är att vi ska ha byggt ut de gröna alternativen så mycket att det inte ska bli lönsamt eller intressant med kärnkraft . Jag satt i kommunstyrelsen i . Det var ute på något slags remiss att vi skulle få kommentera den kommande byggnationen av kärnkraftverket i . Jag tänker inte säga namnet, för jag är väldigt dålig på att uttala det på finska. Det anmärkningsvärda var att det inte fanns några specifika yttranden från vare sig eller Socialdemokraternas ledamöter i kommunstyrelsen. Jag tycker mig minnas att kommunalrådet kommenterade det och sade: Det är inte vår sak att lägga oss i. Det är ett finskt beslut. Jag kan egentligen bara konstatera vad han sade. Avslutningsvis håller jag med om att man ska ta den oro som förs fram på allvar. Det här ska vara en öppen diskussion, och man kan gärna informera skellefteborna. Det tycker jag att även kommunledningen i gott kan bidra till. 148 Miljöminister (C): Jag vill upprepa några saker från den tidigare debatten. sände en underrättelse om att man diskuterade fyra lokaliseringsorter. Då påbörjades genom försorg den svenska dialogen med . har svar kommit från kommuner, frivilligorganisationer, politiska partier och så vidare till och vidarebefordrats till . Vi avser att använda Esbokonventionens möjligheter fullt ut. Jag har full respekt för att människor i området är oroade, men jag kan inte låta bli att fundera en del över det som sagt i den här debatten. Vi i har en klar åsikt, vi är emot kärnkraft. Vi har sagt att vi inte vill ha någon kärnkraft. Det är den centerpartistiska ståndpunkten. Det vore anständigt att gå hem och titta på partistyrelsen i det socialdemokratiska partiet för att se om där inte finns ledamöter som aktivt arbetar för en utbyggnad av kärnkraften, till och med på nya platser, och för helt nya anläggningar på ställen där det inte redan finns kärnkraft etablerad. Jag vill upprepa att det är oerhört viktigt att varje land får ta sina egna beslut och att man själv står för energimixen. Det har jag slagits för i , och jag kommer som miljöminister att fortsätta att slåss för det. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2011/12:64 om tillståndsprövning av miljöfarlig verksamhet 149 Miljöminister (C): Herr talman, ärade ledamöter och åhörare! har frågat mig vad jag avser att göra för att miljöprövning enligt ska beslutas så nära de berörda som möjligt. En prövningsorganisation för miljömål ska ha förutsättningar för en effektiv ärendehantering med hög kvalitet. För att skapa en prövningsorganisation för fastighetsmål, miljömål och mål enligt som har förutsättningar att avgöra ärenden snabbt och med hög kvalitet föreslog regeringen i propositionen Mark- och miljödomstolar att nya mark- och miljödomstolar skulle inrättas. Regeringen bedömde också att länsstyrelsernas tillståndsprövning av miljöfarlig verksamhet skulle koncentreras. har därefter beslutat i enlighet med regeringens förslag. Jag delar uppfattning att tillståndsprövningen kräver bred och djup granskning samt goda kunskaper i tekniska, naturvetenskapliga och juridiska frågor. En förutsättning för att ärenden ska kunna avgöras snabbt och med god kvalitet är att prövningsmyndigheterna har hög kompetens. Information om lokala förhållanden är en viktig del av beslutsunderlaget i en miljöprövning. Det är i första hand kommunerna och länsstyrelserna som har kunskap om de lokala förhållandena. Att deras kunskap tillförs miljöprövningen säkerställs genom, för det första, det utredningsansvar som prövningsmyndigheten har och, för det andra, det remissförfarande som genomförs med kommuner, länsstyrelser och statliga sektorsmyndigheter. Samtliga länsstyrelser kommer även fortsättningsvis att ha rollen som remissinstans samt som företrädare för miljöintressen och andra allmänna intressen. Arbetet med att förbättra och effektivisera länsstyrelsernas tillståndsprövning av B-verksamheter pågår. Som väl förstår kan jag inte föregripa detta kommande ställningstagande. Det övergripande syftet med en sådan reform är i så fall att åstadkomma en mer effektiv prövning, kortare handläggningstider och högre kvalitet. Jag kommer därför att verka för att de länsstyrelser till vilka koncentration eventuellt sker som jag sade är vi i en beredningsfas ska redovisa vilka åtgärder de avser att genomföra i syfte att uppnå sådan kvalitet. Jag vill understryka att frågorna om närheten för dem som berörs av besluten och det pågående arbetet med översynen av den statliga regionala förvaltningen också utgör viktiga pusselbitar i det nu pågående arbetet. 150 (S): Det är ett intressant svar från miljöministern i en så viktig fråga. Jag har uppfattat att regeringen, och framför allt , gärna vill skapa en bild av att de vill att hela landet ska leva, att vi ska ha folk som bor i hela landet, att vi på det sättet ska ha god service och så vidare. Jag har också uppfattat att regeringen och vill arbeta för att skapa enklare regler för företagen. Mot bakgrund av det kan jag inte låta bli att känna att det blir lite som med och i Fem myror är fler än fyra elefanter. Det blir bara fel, fel, fel. Om man centraliserar, för det är faktiskt det man gör, finns det då inte risk för att administrationen ökar? Det finns i svaret från miljöministern inte antydan till att man över huvud taget funderat över det, utom möjligtvis lite grann i slutet där det sägs att regeringen, efter att förändringen gjorts, ska begära en redovisning av hur man ska arbeta snabbt, som det heter. Jag har funderat på detta med att arbeta snabbt. Om vi träffar ett företag som bedriver det som i detta fall betraktas som B-verksamhet vi kan för enkelhetens skull säga att det är fråga om halvstora industrier; våra allra största industrier är A-företag och de små industrierna är C-företag som kommunerna beslutar om och talar om snabb handläggning är jag övertygad om att de har olika bilder av vad som är snabb handläggning. Mot bakgrund av det kunde det vara intressant att höra miljöministern lite närmare utveckla vad hon avser med snabb handläggning. , utan en extra remissomgång som det är tänkt när man centraliserat det hela, kan det ta upp till . Det är nog ingen som betraktar det som snabb handläggning. Kommer man med den nya organisationen att komma ned till kanske eller något sådant? Har man gjort någon form av utvärdering så att man kan säga det till företagen? Jag kan inte låta bli att fundera över kopplingen till den urbanisering som pågår i samhället. Om man, såsom regeringen tänkt, centraliserar ytterligare tänker jag på det ur ett Kronobergsperspektiv. Vi har sju personer vi har tyvärr tappat en och en halv för att fått mindre pengar i och med de besparingar som regeringen gjort vad gäller länsstyrelserna och då kommer den typen av kompetenta personer, med den utbildningen, kanske inte längre att vilja bo där utan kommer att lämna . I ställt blir boendet mer och mer koncentrerat med inflyttning till ett antal orter eller städer runt om i landet. Innebär inte ett sådant beslut att man påskyndar den centralisering och urbanisering som vi ser pågår i samhället när man i stället borde göra tvärtom? På vilket sätt kan vi lägga så många beslut som möjligt ute på de enskilda länsstyrelserna så att besluten kommer nära människorna och företagen, nära dem som de berör i vardagen? 151 Miljöminister (C): Vi lever i en ironisk värld, eller hur? Interpellanten argumenterar mot ett förslag som ännu inte är lagt utan bereds. Det är det första. När det gäller miljöprövningen av B-ärenden är det fortfarande en diskussion på . Det är faktum nummer ett. Det andra ironiska faktum som jag skulle vilja ta upp är hur man ibland byter åsikter. Jag vet inte om ni har tänkt på var de olika partierna har stått när det gäller koncentration av domstolsorganisationen. Socialdemokraterna har stått för en extrem koncentrationslinje. Jag måste säga att jag verkligen uppskattar om Socialdemokraterna byter politik och står för decentralisering, lokal närvaro och kvalitet. Det vore en revolutionär förändring som skulle gynna många bygder i . Vad gäller de så kallade B-verksamheterna eller mellanstora besluten finns det ungefär 6 400 sådana i . Det är väldigt många. fattade länsstyrelserna ungefär 1 300 sådana beslut . Det är ganska många. Men det är en väldig skillnad i antalet beroende på var de fattades. Det finns en skillnad i ärendehandläggningen, från 20 ärenden hos dem som hade minst antal och upp till 130 eller 150 ärenden med ett snitt någonstans däremellan. Det är en utmaning att behålla kvaliteten i ärendehandläggningen när man har 20 ärenden . Det som jag funderar över just nu är kvalitetsfrågan. I kvalitetsfrågan lägger jag in både hur besluten bereds och fattas och handläggningstiderna. Jag ger interpellanten rätt i att det är viktigt att ärenden av denna typ inte drar ut för mycket. De som lägger in ärenden och vill ha dem miljöprövade är oftast entreprenörer som vill utveckla sin verksamhet och har mycket planer på investering och engagerade människor som vill göra något för sin bygd. Det är klart att det är irriterande att miljöprövningen ska dra ut . Det som jag upplever är att man inte är irriterad över att det miljöprövas, för på ett korrekt sätt kan en dialog ge stöd, göra själva byggnationen bättre och spara kostnader för företagarna i ett längre perspektiv. Men tidsaspekten och bemötandet fyller inte alltid högt ställda kvalitetskrav. Hur vi ska lösa detta med små och stora länsstyrelser med en liten respektive stor ärendemängd och hålla kompetensen uppe hos handläggarna funderar jag just nu över. Som sagt bereds ärendet just nu på . Det finns ännu inget framlagt förslag. 152 (S): Jag kan börja med att trösta med att jag också var mot centraliseringen av domstolarna, fast vi hade regeringsmakten, precis som ministern sade. Det som ministern redogör för i sitt andra inlägg känns betydligt bättre än det som var i svaret. kan man ändå känna och uppleva att det finns en öppning och att ministern förstår vad frågan i grund och botten handlar om. Dörren är alltså ännu inte stängd när det gäller centralisering till sju olika platser i landet. Det blir särskilt intressant när ministern talar om hur man ska lösa till exempel det som är kopplat till kompetens. Ja, lösningen är utbildning och att man ser till att de som jobbar med prövning av miljöfarlig verksamhet får möjlighet till kompetenshöjande utbildningar med jämna mellanrum, så att man på det sättet kan hålla kompetensen uppe i hela landet, inte bara centraliserat på några få platser. Tidsaspekten går det att arbeta med. Delvis gäller det att sätta till resurser, så att man på länsstyrelserna har de pengar man behöver, det vill säga att man kan anställa tillräckligt många personer för att hålla ärendehanteringen nere och att man har resurser i förhållande till hur många ärenden man har. Det går inte att bara säga att en del länsstyrelser har 20 ärenden, andra upp till 120, kanske upp till 150. Delvis beror det på hur stor är. Det beror också på hur många handläggare man har som arbetar med frågorna. Har man bara tillräckligt många är inte detta något bekymmer. är fortfarande i mångt och mycket ett industrilän. Därtill har vi en hel del som är kopplat till vindkraften, som också går under miljöprövningen för B-företag. Vi handlägger mellan 30 och 45 ärenden . Det är ändå hyfsat många i förhållande till de siffror som ministern redogjorde för. Om beslutsfattandet inte ska ligga kvar i utan flytta till ett annat län kommer besluten längre från såväl företagarna som invånarna. Det kan kännas oroväckande, precis som det som handlar om helheten i miljöarbetet. Det ansvaret har man på : att leda miljöarbetet för att få ett mer hållbart samhälle. En viktig del i detta är det som är kopplat till miljöprövning. Där kommer man åter tillbaka till kompetensfrågan när det gäller att ha en hög volym utifrån att det ska vara intressant och givande att ha den här kompetensen och vilja arbeta på . Är ministern beredd att göra en omprövning, så att företagen ska kunna ha detta nära sig och så att det inte blir en centralisering till sju olika platser i landet? 153 Miljöminister (C): Man ska inte förenkla en sådan här diskussion. finns det en tendens att vilja göra det. Man ska försöka vara tydlig och förstå bra ändå. Det finns en skillnad mellan antalet ärenden och ärendenas komplexitet. Få svåra och långa ärenden kan kräva många handläggare . Många små och korta ärenden kanske inte kräver det på samma sätt. Det är viktigt att behålla den lokala kontakten. Det finns olika förslag på hur man ska göra det. Det behöver inte nödvändigtvis vara så att man har hela ärendelängden på den lokala . Man kan göra så att man har delar av ärendehanteringen nära och bevarar lokalkännedomen, som jag håller med om är väldigt viktig. Det som vi tittar på är handläggningstider, kvalitet i avgörandet och bemötandet av de företag som behöver de här tillstånden. Det är stora variationer mellan länsstyrelserna vad gäller antalet ärenden, komplexiteten i ärendena, handläggningstiderna och också vilka kategorier av ärenden som ingår i de olika B-verksamheter som vi pratar om . Totalt sett är det ändå inte så väldigt många utan ett sextiotal handläggare och sakkunniga i hela som hanterar ärendemängden på 1 300 ärenden , som det har varit . Det är ett sextiotal årsarbeten, ska jag säga för att vara korrekt. Därmed blir det också en fråga om hur man upprätthåller kompetensen. Det är också viktigt för en företagare att få inte bara ett snabbt och vänligt bemötande utan också ett korrekt bemötande. Detta är viktigt att fundera över. En modell som kan vara bra är den som och har. Man har ett avtal. Man gör det lokala på , och sedan görs själva slutprövningen i en gruppering som just nu råkar sitta i . Det finns olika varianter att titta på. Att vi trots denna komplexitet ändå måste vara snabba med att försöka komma till ett avslut i denna fråga beror på att detta handlar om människor. De måste veta hur länsstyrelsernas verksamheter ska planeras . Därför vill jag heller inte dra ut på denna fråga alltför . Som sagt var: Vi värderar frågan i departementet med utgångspunkten att en reform, om den ska genomföras, ska höja kvaliteten i sådana här ärenden. 154 (S): Ministern säger att det är ett sextiotal personer eller årsarbetskrafter i hela landet som jobbar med detta. I har vi 7 av de 60. Jag undrar hur det är med den där siffran egentligen. Det finns ju länsstyrelser som är betydligt större, men det är väl också olika hur mycket B-verksamhet man har. Med tanke på hur mycket industri med verkligt miljöfarlig verksamhet som vi har kvar i vet jag inte om och är de bästa länen att jämföra med. Det ser olika ut i olika delar av , och just därför behöver vi en organisation på länsstyrelserna som är anpassad utifrån hur det ser ut i närområdet. Ministerns andra inlägg kunde uppfattas som ganska positivt, som om hon eventuellt var beredd att backa om det dåliga förslaget, men i hennes senaste inlägg kändes det som om hon hade bytt åsikt. Hon verkade skruva på sig och vara osäker om hur det skulle bli. Detta med att det är stora skillnader, olika kategorier och så vidare går ju att lösa. Svaret är utbildning till dem som är handläggare. Det måste bli stopp på centraliseringen.