prot · GY0984 · 2011-04-07 00:00:00 — Enligt facket, som organiserar sjömän, skulle ett svenskt bekvämlighetsregister i praktiken innebära ett förbud mot kollektivavtal och diskriminerande villkor för utländska besättningar. Det här är fullständigt oacceptabelt. Mänskliga rättigheter är okränkbara de får aldrig säljas ut. Visst är det viktigt att stoppa utflaggning och rädda svensk sjöfart, men priset kan inte och får inte vara mänskliga rättigheter och tilltagande laglöshet till sjöss. Svenska staten kan fortsätta att stödja svensk sjöfart på andra sätt, bland annat genom att den slipper betala arbetsgivaravgifter. Att gå med på redarnas krav skulle dessutom öppna dammluckorna för fler branscher att kräva liknande regelförändringar. Vilka företag vill inte maximera vinst? har ett internationellt skeppsregister och har gång på gång kritiserats för att det bryter mot ett antal av konventioner om arbetsrätt. Det är väldigt viktigt att inte går samma väg utan tar sitt ansvar och värnar arbetsförhållanden, säkerhet och miljö till sjöss likaväl som på land i stället för att ge sig in i en kapplöpning eller kappsegling kanske mot botten. Jag vill avsluta med att säga att jag självklart står bakom våra båda reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation 2. 178 (V): Jag vill börja med att instämma i mycket av det sade i sitt anförande vad gäller tonnageskatt, register för fritidsbåtar och resonemanget om lika villkor för övrig konkurrens. hade också mycket viktiga synpunkter vad gäller problematiken med ett internationellt fartygsregister, bekvämlighetsflaggning etcetera. Det var mycket bra, och jag instämmer i det. Jag står bakom alla reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservation 2, Utveckling av sjöfarten, och reservation 4, Allmänt om sjöfartens miljö- och säkerhetsfrågor. I reservation 2 skriver och att man måste för att motverka hotet om klimatförändringar minska utsläppen av växthusgaser radikalt, och det är centralt att koldioxidutsläppen från transportsystemen minskar. Ur energisynpunkt är det bästa sättet att transportera stora godsflöden på vatten, därnäst kommer järnvägen och sedan lastbilstrafiken. Inrikessjöfarten står för av godshanteringen i de svenska hamnarna, vilket måste anses som lågt. Här finns det en stor outnyttjad potential. Att rena sjöfartens utsläpp och genomföra en konsekvent satsning på att lasta om gods från väg till sjöfart är en nödvändig åtgärd i omställningen till ett hållbart transportsystem. reservation nr 4 problematiserar sjöfarten lite mer genom att lyfta fram de kemiska ämnen som läcker eller släpps ut, utsläpp från avlopp samt olycksrisker och oljeutsläpp. svaga miljökrav för sjöfarten har gjort att hela potentialen för att göra den mer miljöanpassad inte till fullo använts. Till exempel skulle krav på katalysator kunna minska kväveoxidutsläppen. finns teknisk utrustning som kan ta bort av sådana utsläpp. Det är ett problem att enligt EU:s energiskattedirektiv beviljas medlemsstaterna skattebefrielse för bränsle för fiskefartyg i gemenskapens vatten. Det finns möjlighet till nationella undantag, men i praktiken har alla fiskenationer runt någon form av skattebefrielse för bränsle för fiskefartyg. föreslår att mer aktivt driver frågor om att skärpa kraven på sanktioner för oljeutsläpp och vidare att man inför krav på katalysatorer för att stoppa utsläpp i största möjliga utsträckning. Det behövs fler miljöanpassade fartygsskrov, propellrar och motorer. Bränslesubventionerna bör också avvecklas. I förrgår blev sjöfartspolitiken mer konkret för mig. Jag hade förmånen att ta del av ett frukostmöte om inlandssjöfarten och dess möjligheter ur ett europeiskt och ett västsvenskt perspektiv. Det var Sjöfartsforum som hade arrangerat frukostmötet. Sjöfartsforum är en oberoende intresseförening med ca 100 medlemmar bestående av organisationer och företag. På frukostmötet redogjorde för inlandssjöfarten på den europeiska kontinenten och hur EU arbetar med dessa frågor. Ordföranden i miljönämnd, vänsterpartisten , redogjorde i sin tur för hur de arbetar för att öka andelen miljövänlig godstrafik på . har haft en fokusgrupp som studerat vilka åtgärder som måste till för att få effektiva godstransporter, en så kallad grön logistik. Gruppen konstaterade att det finns stora möjligheter till ökad sjöfart på , och . En viktig aspekt var att regeringen skulle arbeta för att de nämnda inlandsjöfartslederna kunde ta del av stöd från EU. besökte jag och blev där informerad om projektet . Deras verksamhet är en förebild för hur man arbetar, och ska arbeta, för att öka andelen miljövänliga drivmedel. har beslutat att öka produktionen och användningen av biogas som drivmedel 25 gånger, från nuvarande till . kan kombinera ökad inlandssjöfart med ökad andel miljövänliga drivmedel, det vill säga biogas, i fartygen. Jag vill avslutningsvis säga att det skulle underlätta när man vill öka sjöfarten om sjöfartsinfrastrukturen var ett statligt ansvar. finansieras inte som järnvägar och vägar via anslag från statsbudgeten utan i huvudsak genom avgifter som verket tar ut för farledstrafikeringen. anser att det är orättvist och leder till att sjöfartens utveckling inte går att styra i förhållande till trafikpolitiska mål. Investeringar i sjöfartsinfrastrukturen bör ingå i den strategiska infrastruktur som regering och riksdag beslutar om. Sjöfartens infrastrukturinvesteringar borde därför rimligen betalas av staten. 179 (M): Vi behandlar här ett betänkande med yrkanden om olika sjöfartsfrågor från allmänna motionstiden. Yrkandena handlar om en rad olika frågor, alltifrån utveckling av sjöfarten till säkerhets- och miljörelaterade frågor men också en del motionsyrkanden om fritidsbåtsverksamheten. I betänkandet finns sex reservationer. Jag kan konstatera att trots att samtliga motionsyrkanden avstyrks förutsätts syftet med flera av yrkandena, dock inte alla, i huvudsak bli tillgodosett. Innan jag fortsätter vill jag, fru talman, yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. är ett sjöfartsberoende land, och sjöfarten ingår som en viktig del i vårt transportsystem tillsammans med övriga trafikslag. Vi har en av de längsta kuststräckorna inom EU, och vi är ett av EU:s mest sjöfartsberoende länder, där av utrikeshandeln går sjövägen. När man hör de här siffrorna skulle man kunna tro att är en ö. Sjöfarten är ingen isolerad verksamhet inom vårt lands gränser, utan sjöfarten verkar i hög grad på en global marknad där vi måste se till att stärka förutsättningarna för den svenska sjöfarten och stoppa den negativa trenden med utflaggning av svenska fartyg som vi finner mycket oroande. Vår svenska sjöfartsnäring står för kvalitetssjöfart med högt säkerhets- och miljötänk, och detta är viktigt att värna. Den som på allvar vill stärka den svenska sjöfartsnäringen inser att det behövs ett brett angreppssätt och långsiktiga politiska beslut. De förändringar som vi gör måste vara utformade så att vi får de effekter som vi eftersträvar, det vill säga bättre konkurrensförutsättningar för svensk sjöfartsnäring och ökad inflaggning. Vi måste vända på alla stenar och ha en bred ansats. Vi har den utredning av om att stärka den svenska sjöfartens konkurrensförutsättningar som har presenterats. Det har varit en remissrunda kring utredningens förslag som är avslutad, och det pågår ett beredningsarbete inom . Förra mandatperioden handlade det väldigt mycket om att hantera den finanskris som skakade hela världen. Hade inte vi i gått igenom den krisen på det sätt som vi hade gjort hade sjöfartens förutsättningar varit betydligt sämre än vad de är . Trots finanskrisen påbörjade Alliansen under den förra mandatperioden arbetet med olika sjöfartsfrågor. Det handlade om allt från regelförenkling och beslut om skattelättnader för landansluten el till fartyg till ökade forskningsanslag till miljö och i de delarna sjöfarten. Andra viktiga saker är att har haft i uppdrag att ta fram ett handlingsprogram för bättre förutsättningar för rekrytering, och Transportstyrelsen har haft i uppdrag att effektivisera besiktningen av fartyg. Vi har också utredningen om hur vi ska kunna införa om inre vattenvägar. Den utredningen är nu ute på en remissrunda. Att vi utvecklar och tar vara på den potential som de inre vattenvägarna har och ser på möjligheterna att införliva de inre vattenvägarna i TEN-T-systemet är viktigt. Till detta har vi också allt arbete som sjöfartsbranschen själv gör, som är viktiga inspel och underlag i det beredningsarbete som pågår, till exempel det förslag till maritim strategi som Sjöfartsforum har tagit fram. Men jag vill också betona sjöfartsbranschens olika parter måste jobba och ta sitt ansvar för att tillsammans finna lösningar som de kan enas kring. I betänkandet finns det två reservationer om just utvecklingen av sjöfarten. Som jag har redogjort för pågår redan ett aktivt arbete kring detta. Det är viktigt att arbetet sker grundligt och brett men skyndsamt. Regeringen har aviserat att man ska återkomma när det gäller sjöfarten och förslag på åtgärder. Än en gång har vi haft en sträng vinter. Mycket fokus har med all rätt legat på järnvägen och de problem som finns där. Men en hård och sträng vinter påverkar också sjöfarten. Företagen uppe i de norra delarna av vårt land är medvetna om att det kan bli kallt och att det kan bli isbildning. De är oftast förberedda på att det kan påverka deras sjötransporter. En väl fungerande isbrytning är av största vikt. Vi kan konstatera att vi under den senaste vintern har haft en isutbredning som har varit den största . Det finns en reservation från Socialdemokraterna med krav på samarbete med kring isbrytning och att teckna ett avtal med dem. Men samarbetet med pågår redan och är väl utvecklat, och ett avtal är på gång . Det finns även samarbete med andra länder inom . Miljö- och säkerhetsfrågorna är väldigt viktiga. Vår svenska sjöfart kännetecknas av bra miljö- och säkerhetstänk, som jag redan har sagt. Jämfört med andra transportslag är sjöfarten mer energieffektiv och klimat- och miljövänligare, som det finns en potential för och ett behov av att minska sjöfartens utsläpp till luften. Inom det här området finns det också två reservationer. Jag kan konstatera att det som efterfrågas i reservationerna även här är sådant som redan pågår på olika sätt. lade regeringen skrivelsen Åtgärder för levande hav, där man betonade vikten av fortsatt åtgärdsarbete för att förbättra, bevara och skydda havsmiljön i . Vi har också de åtaganden som finns inom Helcoms aktionsplan för . Lika viktigt är att arbeta med åtgärder för ökad säkerhet till sjöss och att minska olyckorna. Det pågår en massa olika arbete på både nationell och internationell nivå. är med och driver aktivt på i en rad olika frågor, särskilt på den internationella arenan. Jag tänkte faktiskt ägna åt att rabbla upp något av det som pågår både nationellt och internationellt, men det är ingen komplett lista. EU har aviserat åtgärder för att inkludera utsläpp från sjötransporter i EU:s åtagande om att minska utsläpp av växthusgaser, om det inte sker något på internationell nivå i närtid. Kommissionen har sagt att man avser att presentera en så kallad blåbok om den maritima politiken inklusive sjöövervakningen. Förordningen om sjösäkerhetsbyrån Emsa är under revidering. EU:s sjösäkerhetspaket har vi behandlat en gång i trafikutskottet och i , och ett andra paket är nu på väg. Kommissionen överväger att ta fram en strategisk plan för transportteknik och utveckling. Internationellt pågår ett löpande arbete med att minska utsläppen från sjöfarten. Inom Helcom pågår diskussioner om reducerade utsläpp av kväveoxider. Inom IMO förs diskussioner om olika ekonomiska styrmedel. På den internationella arenan är med som en aktiv part som trycker på i de viktiga miljö- och säkerhetsfrågorna. I bedrivs det mycket utvecklingsarbete, till exempel kring alternativa bränslen. Lighthouse i är ett maritimt . Där pågår det en rad olika forskningsprojekt för att utveckla sjöfarten utifrån ett miljötänk. Vi bedriver ett aktivt arbete med anledning av barlastkonventionen. I väntan på att ett tillräckligt antal länder ska ansluta sig, så att konventionen kan träda i kraft, är vi med i det arbete som pågår om en rad frivilliga åtgärder. Som jag sade fattade vi under förra mandatperioden beslut om skattelättnader för den el som förbrukas av fartyg som ligger i hamn. Det är självklart viktigt att jobba med utsläpp av olja och förorenat vatten. Även om man har kommit ganska långt med skärpta lagkrav och ökad flygövervakning finns det en del att göra. Vi ska inte glömma den utveckling som sker av nya tekniska system, för det kommer att påverka både miljöarbetet och säkerhetstänket inom sjöfarten. Frågan om svavel och beslutet inom IMO om en sänkning av gränsvärdet till för SECA-området, togs upp i ett tidigare anförande. Jag vill säga att svavel är en viktig fråga. Sjöfarten står för en mycket stor andel av de svavelutsläpp som sker. Jag hörde någon siffra om att det handlar om att 27 000 människor i skulle dö på grund av svavelutsläpp. Alla de personerna går väl inte att hänföra till sjöfarten. Men det visar på vikten av att man arbetar just med utsläppen av svavel. måste vi betänka att det finns risker med det beslut som IMO har tagit och som kommer att påverka sjöfartens konkurrensvillkor negativt också i , med risk för kostnadsökningar för både sjöfart och industri. Det finns en del utredningar, och det pågår utredningar kring konsekvenserna. Regeringen har i en skrivelse till betonat att det inte bör finnas någon skillnad mellan de krav som ställs i norra och de krav som ställs i övriga . framförde krav på att vår infrastrukturminister skulle arbeta aktivt med detta. Ja, det är precis det hon gör. Hon arbetar aktivt med frågan på en rad olika sätt. Man jobbar på olika ställen. Två av de förslag som diskuteras är ett senarelagt ikraftträdande och införande av SECA i hela . När det gäller reservationen om obligatoriskt register för fritidsbåtar har jag ett kort, enkelt svar: Det är inte aktuellt med ett statligt, obligatoriskt fritidsbåtsregister. Jag tänkte också nämna något om tonnageskatten, eftersom den har tagits upp av flera i tidigare anföranden. tog upp tonnageskatten och sade, som jag uppfattade det, att det bara är att direkt införa den skatten. Då skulle jag vilja ställa en fråga: Vad ska vi göra med den latenta skatteskulden? hörde jag att siffran var uppe någonstans kring 1011 miljarder. Från moderat sida är vi inte beredda att efterskänka de pengarna till branschen. Och hur påverkas sjöfartsstödet vid ett införande av tonnageskatt? Detta visar att frågan om tonnageskatt inte är så enkel som den ser ut. vill jag säga att samtliga partier under förra mandatperioden stod bakom det tillkännagivande som skatteutskottet gjorde angående tonnageskatten. Men det finns en rad frågeställningar som måste lösas. I utredningen kring tonnageskatten gjorde man inga utredningar kring den latenta skatteskulden. När det gäller beredningen av tonnageskattefrågan förstår jag att det finns en iver och att det finns ett önskemål om en mer skyndsam hantering. Det har jag full förståelse för. Det finns nog många som står bakom det. Men vi kan också konstatera att det här är en komplicerad fråga. Och under den förra mandatperioden har vi också haft att hantera en av de största finanskriser som världen någonsin har skådat. Att hantera finanskrisen och få ut fler människor i arbete har varit den primära uppgiften. Hade vi inte gjort det hade tonnageskatten inte hjälpt sjöfarten särskilt mycket. Att hantera den här finanskrisen har varit den viktigaste frågan. Den svenska sjöfarten har därför bättre förutsättningar än vad man skulle ha haft om vi inte hade vidtagit de åtgärder som vi vidtog under finanskrisen. 180 i (S) replik: Ja, till slut lyfte fram tonnageskatten i sitt anförande. Det är en fråga som hela branschen och hela näringen lyfter fram som en av de viktigaste frågorna för att man ska kunna bedriva en bra verksamhet här i . lyfte fram att det var finanskrisen som gjort att man inte hade kunnat genomföra tonnageskatten. Och om man inte hade gjort några satsningar hade det varit ännu fler som hade blivit av med sina arbeten inom branschen. Men det fanns ju ett enigt skatteutskott som sade att man måste jobba vidare med tonnageskatten, och det var 2007. Det är , och det händer ingenting från regeringens sida i den här frågan. Man hänvisar bara till att frågan bereds. Det är också så att finansministern har sagt och även partikamrat här i kammaren sade det i debatten att den här branschen har så bra förutsättningar ändå. Är det den uppfattning som även har ? Det är intressant att veta om det är precis det som också tycker om tonnageskatten. 181 (M) replik: Som jag sade stämmer det att samtliga partier under förra mandatperioden ställde sig bakom ett tillkännagivande om tonnageskatten i skatteutskottet. Den frågan ligger hos för beredning och utredning. Självklart är det önskvärt med en skyndsam beredning och ett svar om tonnageskatten. Ett vakuum i frågor är nämligen aldrig bra. Men är det viktigt att man gör en seriös utredning. Hur ska vi lösa frågan om den latenta skatteskulden? Hur påverkas sjöfartsstödet om man inför en tonnageskatt? Sjöfartsnäringen har ett stöd som inte andra branscher har. Det kan vi inte komma undan. tror jag att det handlade om 1,9 miljarder. En normal industriarbetare bidrar med skatteintäkter på ca medan en bidrar med , eftersom sjömän är befriade i enlighet med det svenska sjöfartsstödet. Vi tycker att det är viktigt med det svenska sjöfartsstödet eftersom sjöfarten spelar på en global marknad där man har en stor konkurrens från andra länder. Men man kan inte bortse från att man måste lösa frågan om den latenta skatteskulden. Det handlar också om hur man påverkar en del andra regler inom detta. pågår ett beredningsarbete också inom kring en rad olika åtgärder just för att förbättra konkurrensvillkoren inom den svenska sjöfarten. Det är alltså mycket som pågår och många saker som kommer att komma fram för att stärka den svenska sjöfartsnäringen. 182 i (S) replik: Det var inte mycket till svar jag fick från om tonnageskatten. Den ligger väl långt ned i byrålådan. Frågan är om det är någon moderat finansminister som är intresserad av att genomföra någon. Jag känner mig väldigt tveksam till om det är det. En annan fråga som jag tog upp i mitt anförande gällde ett svenskt internationellt skeppsregister. Samtliga borgerliga ledamöter, även , har varit ute och sagt att man gärna vill se ett införande av ett internationellt skeppsregister. Då undrar jag: Ställer du dig också bakom de förändringar som kommer att krävas, enligt det som säger i utredningen? Man kommer att behöva göra förändringar i lagen om anställningsskydd, till exempel. Risken är stor att man säger upp en stor del av de svenska sjömännen för att man vill anställa sjömän med sämre villkor. Men det handlar också om att man vill göra förändringar i medbestämmandelagen, vilket gör att de svenska fackliga organisationerna inte längre får förhandla för de sjömän som finns på svenska fartyg. Det här är någonting som har kritiserats. Och , som har infört det här registret, har fått kritik för att man inte ställer upp på de konventioner som vi faktiskt har skrivit på från sida. Det skulle vara intressant att få ett tydligt svar: Är det så att ställer upp på ett internationellt skeppsregister? 183 (M) replik: Det är alltid lite lustigt när man får höra att man har sagt saker som man inte har sagt. Jag har inte krävt något svenskt internationellt register. Däremot har jag säkerligen sagt i debatter att jag tycker att vi måste vända på alla stenar. Man måste titta på alla saker. Man kan inte avfärda dem innan man har tittat på dem. Sedan är det självklart så att man också måste veta vad det skulle få för konsekvenser. Går det att genomföra enligt de internationella krav, till exempel på arbetsrätten, som finns? Vi har den här utredningen om svensk sjöfarts konkurrensförutsättningar. Det stämmer att utredaren tog upp frågan om internationellt register. Han bedömde att det kunde vara intressant. Han kom också fram till att han inte ville lägga fram förslag om det, för han såg hinder för det. Man har haft en remissrunda där man också har begärt in synpunkter i den här delen, just för att kunna skapa sig en bild av hur det ser ut. Men jag har inte krävt något svenskt internationellt register. Däremot kräver jag att man ska vända på alla stenar och titta på alla saker. Man ska nämligen se vad de betyder och om de är möjliga att införa, utifrån de lagar som vi har att följa. Jag tänkte bara återkomma lite till det här med och beredningen av tonnageskatt. Vi kan konstatera att har haft ett högt tryck på sig i många frågor. Inte minst har det varit en finanskris. Det handlar även om frågan om tonnageskatten. när vi har återhämtat oss efter finanskrisen kan vi hoppas att vi får upp en del frågor som vi behöver lösa, till exempel den om tonnageskatten. Men vi kan också konstatera att Socialdemokraterna, tillsammans med genomdriver ett besparingskrav på på . Det hänger inte riktigt ihop med att man ska diskutera att man vill ha en ökad takt i en del beredningar som pågår. 184 (V) replik: Jag tänkte ställa en fråga kring reservation nr 4, allmänt om sjöfartens miljö- och säkerhetsfrågor. Där har utskottet åberopat ett omfattande utvecklings- och beredningsarbete som pågår i syfte att ytterligare främja sjöfarten som ett miljömässigt och trafiksäkert transportmedel och därmed även stärka den svenska kvalitetssjöfartens konkurrenskraft. Men jag skulle ändå vilja veta vad regeringen konkret har gjort när det gäller de exempel som vi tar upp i reservationen. Det handlar om det här med katalysatorer, att det finns teknisk utrustning som kan ta bort av sådana utsläpp. Kommer man att kräva att det ska införas något sådant? Det handlar om EU:s energiskattedirektiv som gör att man undantar bränsle för fiskefartyg som inte har en hög miljöklass och sådant. Jag tycker att utskottets svar är väldigt allmänt hållet. Det skulle vara bra om kunde peka mer konkret på vad det är i stället för att i relativt allmänna ordalag beskriva det arbete som man har beskrivit i betänkandet. 185 (M) replik: är aktivt och är en drivande part nationellt och internationellt på EU-nivå och i IMO när det gäller miljö- och säkerhetsfrågorna. Vi är kända för att ha hög kvalitet på den svenska sjöfarten när det gäller miljö och säkerhet. Det pågår mycket arbete med detta. Vi driver på när det gäller teknisk utveckling, alternativa bränslen och annat. Som det står i betänkandet pågår arbetet på en rad olika fronter. Det är ett omfattande berednings- och utvecklingsarbete. Eftersom arbetet pågår är det för tidigt att säga vilka krav det utmynnar i. 186 (V) replik: Det är trist att du inte kan konkretisera. Då får man en känsla av att det är mycket snack och lite verkstad. ska jag erkänna att jag förstår att det är komplicerad materia. Men det finns alltid en del konkret som man kan lyfta fram. Den tekniska utrustningen med katalysatorer vore något att beakta, tycker jag. 187 (M) replik: Jag håller med om att det är viktigt med den tekniska utvecklingen och att vi ska se till att driva på utvecklingen när det gäller fartygen och användningen av alternativa bränslen. Det är viktigt vilka tekniker man använder när man bygger fartygen som hur man utformar skroven till exempel. Det pågår en hel del inom det här området. 188 (MP) replik: Jag noterar att de 300 miljoner som fanns i överskott skulle ha räckt till mycket. Det blir lite konstigt när man hänvisar till dem så . Jag har en fråga när det gäller att det ska vara samma regler i och resten av världen till exempel när det gäller svavelutsläpp. Vill verka för skärpta regler utomlands eller för lite slappare regler i ?