prot · GY09104 · 2011-05-18 00:00:00 — Han har fört samtal och lämnat skrivelser till och till kommissionen. Hela utskottet var också nere i och träffade skattekommissionären Šemeta. Vi ska träffa honom igen . Vi har dessutom draghjälp av våra företrädare i . Jag vet att EU-parlamentariker jobbar med frågan från sin politiska position i EU. Jag vet också att många av hennes övriga svenska kolleger gör detsamma. Men vi i får väl ändå inte bara förlita oss på att vi politiker samt våra EU-parlamentariker och våra ministrar själva ska reda ut det här. Frågan berör verkligen föreningarna. För att det verkligen hela vägen ned till ska synas att detta berör är det oerhört viktigt att föreningarna själva hörs och syns i frågan detta som en bekräftelse på vad vi tycker. Vi hoppas verkligen på ett positivt genombrott och på ett stöd i den här angelägna frågan. Frågan om var skatterna till vår gemensamma välfärd ska tas ut på arbete eller konsumtion eller på balansen däremellan är inte enkel, inte heller frågan om hur skatterna ska tas ut. Jag har träffat flera företagare som oroar sig för ett ökat administrativt krångel vid sin slutredovisning av momsen. EU har ju i något sammanhang sagt att momsredovisning ska ske i stället för, som de flesta tillämpar, i samband med årsbokslut och deklaration. Senast träffade jag bussbolaget från som beskrev bussbranschens momskrångel då de arrangerar paketresor. Den verksamheten innehåller alla momssatser , och så länge det är i . Men om de arrangerar en paketresa, till exempel en skidresa till , träffar de på olika momssatser hela vägen dit och även under vistelsen där. Precis som hos oss kan det vara en, två eller kanske tre olika momssatser. Uppenbarligen finns det en hel del att göra inom området för att förbättra och förenkla. Det vi gör med grönboken får väl betraktas som ett led i det arbetet. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 25 (V): Bakom detta utlåtande om om mervärdesskattens framtid står alltså ett enigt skatteutskott, så risken finns att det blir lite upprepningar här från talarstolen. Å andra sidan är frågan om mervärdesskatternas framtid i EU och även i en viktig fråga. Om det blir lite tjatigt kan åhörarna kanske trösta sig med ordspråket att repetition är all kunskaps moder. Ett av syftena med den breda översynen av det gemensamma mervärdesskattesystemet är att motverka skattefusk. I grönboken redovisas uppskattningar, att det så kallade mervärdesskattegapet det vill säga skillnaden mellan vad som teoretiskt borde betalas i moms och vad som faktiskt betalas inom EU uppgår till av de faktiska mervärdesskatterna eller, i absoluta tal, till . Det är alltså fråga om väldigt mycket pengar. Enligt samma uppskattning var dock mervärdesskattegapet i betydligt lägre, . Även där är det är en försvarlig summa , . Andra länder uppvisar betydligt högre beräknat mervärdesskattegap. Högst låg EU:s krisland nummer ett , , . Även andra länder låg på en anmärkningsvärt hög nivå, till exempel även det för övrigt ett land med mycket stora ekonomiska problem med sina . Effektiv skattekontroll och god skattemoral bland företagare och invånare är naturligtvis grundläggande i förebyggande syfte här. Utskottet tar i sitt utlåtande upp tankar på ett förenklat uppbördssystem som ett medel för att minska skattefusket inom området. Det skulle kunna göras bland annat genom en standardiserad gemensam momsdeklaration. En annan sak är att ha en enda kontaktpunkt vid gränsöverskridande transaktioner, så kallad one stop shop. Dessa förslag är väl värda att ta fasta på men kräver ytterligare utredningar innan de kan förverkligas. Kommissionen hänvisar inledningsvis till behovet av en bredare skattebas för att finansiera välfärdssamhället . Men några frågor om detta ställs inte i den här grönboken. En ökning av mervärdesskatteintäkter skulle, allt annat lika, rimligtvis innebära motsvarande minskningar av andra skatter. Utskottet framhåller för sin del att en övergång från skatter på arbete och kapital till konsumtion och dess konsekvenser i är en stor fråga som i sig kräver noggranna överväganden. Vid den öppna utfrågning om mervärdesskattesystemets framtid som utskottet anordnade lyftes denna fråga fram av Kommuner och Landsting, SKL. SKL framhåller att en förskjutning från direkt beskattning till indirekt beskattning påverkar en av grundbultarna i det kommunala självstyret, nämligen beskattningsrätten. Om andelen av kommunernas och landstingens intäkter i form av statsbidrag, särskilt då riktade bidrag, ökar på bekostnad av egna kommun- och landstingsskatteintäkter begränsas det kommunala handlingsutrymmet enligt SKL ett handlingsutrymme som anses vara nödvändigt för finansieringen av välfärden . Det här är, fru talman, en viktig långsiktig fråga som så att säga ligger i tangentens riktning. Om och när ett förändrat mervärdesskattesystem skapar ökade intäkter är alltså en viktig fråga att bevaka . Kommissionen anser liksom utskottet att det finns goda skäl att eftersträva ett mervärdesskattesystem med så få områden med reducerade skattesatser som möjligt. Men det måste finnas möjligheter för medlemsstaterna att i vissa sammanhang ha reducerade skattesatser. I har vi till exempel en lägre momsskattesats för livsmedel. Visserligen ifrågasätts den återkommande från olika håll. Likafullt beskattas livsmedel , att jämföra med standardskattesatsen . Här vill jag något komplettera påpekande om att har den högsta momsskattesatsen i EU. Det är sant. Men på samma nivå ligger och . Flera andra länder ligger på . skiljer alltså inte ut sig speciellt mycket med sin skattesats. Frågan om momsskattesatsen till exempel avseende livsmedel är en fråga som vi själva ska äga, och så ska det vara även . En liknande och mer aktuell fråga är den om momsplikt för inkomster avseende den ideella sektorn idrottsföreningar med flera. I är denna ideella sektor momsbefriad. Men, som många redan talat om, ifrågasätter detta. Ett enigt utskott betonar vikten av att ett nytt regelverk fortsatt måste undanta den ideella sektorn från momsplikt. Det är bättre att föräldrar och andra lägger ned mer tid på ungdomar än på att ägna sig åt momsredovisningar som knappast minskar den administrativa bördan för föreningarna och som inte heller kommer att generera så värst mycket pengar. Föreningslivet är en grundbult i den svenska demokratin. Jag förutsätter att regeringen med kraft driver frågan om momsbefrielse gentemot . Det är naturligtvis en styrka att partier är eniga i frågan liksom vi, som sagt, är även om detta utlåtande. Avslutningsvis yrkar jag bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) 11 § om ett gemensamt strategiskt ramverk för EU:s finansiering av forskning och innovation Föredrogs utbildningsutskottets utlåtande /11:UbU15 om ett gemensamt strategiskt ramverk för EU:s finansiering av forskning och innovation (KOM(2011)48). Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras efter endast en bordläggning. 26 (S): ska vi diskutera utbildningsutskottets utlåtande över Europeiska kommissionens grönbok med titeln till möjligheter: Mot ett gemensamt strategiskt ramverk för EU:s finansiering av forskning och innovation. har legat till grund för ett brett samråd i . Flera nyckelfrågor lyfts fram i grönboken frågor som under några vårmånader varit föremål för samtal och diskussion. Det är viktigt att diskutera just forsknings- och innovationsfrågor i ett europeiskt perspektiv. Vi lever i en global värld. är en del av EU, och är en del av den globala världen. Vi behöver fundera över saker vi ska samarbeta omkring för att möta de samhällsutmaningar som står framför oss. Det är en styrka att det är ett enigt utskott som står bakom detta utlåtande. På ett övergripande plan är vi över partigränser eniga om forsknings- och innovationspolitikens strategiska betydelse på EU-nivå. Däremot är vi inte alltid lika överens om forsknings- och innovationspolitikens inriktning och innehåll i en svensk kontext, men den debatten får vi ta . Europeisk forskning och innovation måste stärkas. Vi brukar ofta hänvisa till den så kallade kunskapstriangeln. Kunskapstriangeln består av tre delar: utbildning, forskning och innovation. Vi påpekar med emfas att det behövs bättre koppling mellan dessa tre delar mellan utbildning, innovation och forskning. Det är lika giltigt och gångbart i ett europeiskt perspektiv. Vi behöver stärka kunskapstriangeln. Vi är också eniga om att vi behöver en tydligare inriktning på kvalitet, spetsresultat, konkurrensförmåga och samhällsmål. Inriktningen bör vara att skapa ett europeiskt mervärde. lyfter fram frågor som är angelägna och av stor vikt för framtid. Vi står inför stora utmaningar som kräver samordnade insatser och åtgärder. Därför skriver utskottet i sitt utlåtande att europeiska och internationella samarbeten är avgörande både ur det nationella perspektivet och för den europeiska forskningens utveckling. Vi behöver samarbete både för oss själva i och för att vara en del av och världen. Jag tycker att grönboken på ett bra sätt sammanfattar de viktiga frågor som ska diskuteras i ett europeiskt perspektiv. Det är fyra områden som lyfts fram. Det första är det gemensamma arbetet framåt mot EU 2020-målen. Det andra är fokus på att bidra till lösningar på vår tids stora samhällsutmaningar. Det tredje är vikten av att stärka den europeiska konkurrenskraften. Det fjärde är vikten av att stärka den europeiska vetenskapsbasen och det europeiska forskningsområdet. Precis som sägs i grönboken är det viktigt att vi får till stånd ett gemensamt strategiskt ramverk för att effektivisera finansieringen av forskning och innovation. Ett gemensamt strategiskt ramverk bör göra EU:s finansiering mer lättåtkomlig för deltagarna, och därför finns ett stort behov av förenkling av systemet. Det är också viktigt att öka näringslivets deltagande i EU:s forsknings- och innovationsprogram. Det är särskilt angeläget att små och medelstora företag ges goda möjligheter till deltagande i dessa program. Det är ytterligare ett skäl till att systemet bör förenklas. Det är också bra att vi som utskott poängterar att åtgärder bör vidtas för att förbättra villkoren för yngre forskare och för att stärka jämställdheten och kvinnliga forskares deltagande. Inte minst bör åtgärder vidtas för att främja alla forskares mobilitet inom EU. Högkvalitativ forskning kräver god tillgång på excellenta forskare och ställer krav på det samlade utbildningsväsendet. Vi socialdemokrater tycker därför att det är bra att utskottet skriver att skolforskning bör vara en del av EU:s forskningsprogram. Mycket mer skulle kunna sägas om grönboken och vikten av att stärka den europeiska forsknings- och innovationspolitiken, men jag nöjer mig med detta och hänvisar i övrigt till utskottets utlåtande. Med detta yrkar jag bifall till utbildningsutskottets förslag i utlåtandet. 27 (FP): Jag vill börja med att yrka bifall till utbildningsutskottets förslag i utlåtandet. Så som redan har nämnts behandlar vi här Europeiska kommissionens grönbok till möjligheter: Mot ett gemensamt strategiskt ramverk för EU:s finansiering av forskning och innovation. Förslaget behandlar 27 frågor. Berörda parter inbjuds till samråd som avslutas . Att det är ett enigt utskott är mycket bra. Forskning och innovationer är byggstenar för framtiden, både vad gäller nya lösningar, produkter och marknader men också i form av ny kunskap som kan bidra till mänsklighetens stora utmaningar. Jag vill dock börja med att berätta för kammaren om ett telefonsamtal jag fick från en person som länge verkat inom utbildningsväsendet både i och i . Han ville tala om att han verkligen uppskattar att utbildningens betydelse för hamnat i fokus. Reformer som görs är viktiga. Han påtalade dock en aspekt som vi sällan lyfter fram i utbildningsdebatter: att det är en stor förmån att få studera. Han berättade om de fattiga familjerna i som satsar stort engagemang för att barnen ska få gå i skolan trots både ekonomiska utmaningar och praktiska svårigheter. Det är fint och viktigt att gå i skolan. Han berättade om sina erfarenheter av barn från olika länder som studerar i . Vissa barn har samma synsätt på skolan här. Han sade: Ni behöver lyfta upp frågan om att det faktiskt är en stor förmån att få gå i skola. Denna rätt har inte alla barn och unga i världen . Det är nyttigt att påminnas om dessa ord. Det är en stor förmån att få studera. En bra start i skolan ger också möjligheter för högre utbildning och forskning. debatterar vi som sagt grönboken som innehåller nyckelfrågor som ska beaktas vid EU:s kommande finansieringsprogram för forskning och innovation. EU:s investeringar i forskning med ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation ska integreras med sammanhållningspolitiken. Utskottet anser att dessa frågor är mycket angelägna och av stor vikt för framtid. Den framtida europeiska forsknings- och innovationspolitiken bör ha sitt fokus på att bidra till lösningen av vår tids stora samhällsproblem och på att stärka den europeiska konkurrenskraften och den sociala sammanhållningen. De utgångspunkter för framtida program som kommissionen för fram i grönboken ligger helt i linje med den svenska inställningen. Vi ställer oss alltså bakom ett gemensamt strategiskt ramverk för att effektivisera finansieringen av forskning och innovation, både nationellt och på EU-nivå. Det gemensamma strategiska ramverket bör utveckla synergier och samband med andra instrument, program och policyer på regional, nationell och europeisk nivå däribland strukturfonderna. Det gemensamma strategiska ramverket bör även utformas så att det svarar mot höga krav på förenkling, harmonisering och flexibilitet. Den framtida forskningspolitiken bör stärka grundforskningen och samt utveckla en konkurrenskraftig vetenskaplig infrastruktur. Det är också angeläget att små och medelstora företag ges goda möjligheter att delta i EU:s forsknings- och innovationsprogram. I går anordnades ett forskningsseminarium som hanterade frågor om innovationer och företagens möjligheter att finnas med samt utvecklingen av tillämpad forskning. Där var det framför allt fokus på de större företagens förutsättningar. Strategiska forskningsområden lyftes fram som en viktig komponent vad gäller möjlighet att utvecklas. Det var ett mycket spännande seminarium med många olika medskick, och det visar på hur viktigt detta är för hela utveckling såväl för forskningen och kunskapen som för näringslivet. Utskottet anser att det bör vidtas åtgärder för att förbättra villkoren för yngre forskare och för att stärka jämställdheten och kvinnliga forskares deltagande. Utskottet anser vidare att rörlighetsfrågorna är viktiga, forskarna ska kunna röra sig mellan länderna inom EU. Men det bör även finnas ett globalt perspektiv. Forskning och biståndspolitik bör samverka i syfte att bland annat nå mål om bekämpandet av fattigdom. Kunskap är viktigt. Det är en förmån att få studera. 28 (C): debatterade vi forskning och innovation på den svenska nivån. Då inledde jag mitt anförande med att säga att en modern politik för forskning och innovationer bör ha målsättningen att och skapa nytta, utveckling och välstånd i och i hela världen. debatterar vi mellannivån mellan och världen, vår del av världen, . När man diskuterar en fråga som denna tycker man att vi är inne och skrapar på när EU är som bäst. För del är vår utveckling och vårt välstånd helt avhängigt av hur det går för vår del av världen, , och hur klarar den internationella konkurrensen, de demografiska och miljömässiga utmaningarna och så vidare. Därför är det så viktigt att vi har möjlighet att vara med och påverka viktiga europeiska processer, varav den vi nu diskuterar är en. Jag tycker att det är spännande att tänka sig vad ett enat som gör rätt saker kan åstadkomma. När vi diskuterar till exempel svensk forsknings- och innovationspolitik erkänner vi ofta att inte kan vara bäst på allt och måste prioritera. På den europeiska nivån är det nästan tvärtom. En högst relevant målsättning för en aktör så pass stor och stark som EU är att själv och tillsammans med nära samarbetspartner bedriva forskning och innovationsarbete i världsklass på mer eller mindre vartenda område. Vi i kan på den europeiska nivån komplettera våra styrkor med andras. Det är enligt mig en mycket vacker tanke. Det kan sägas mycket, både positivt och negativt, om EU-samarbetet. En gång i tiden drev en kampanj på temat att EU skulle bli smalare men vassare. Meningen var att EU skulle koncentrera sig på de viktigaste, genuint europeiska frågorna. Den här grönboken lyfter fram några av dessa, frågor av stor vikt för framtid. Den framtida europeiska forsknings- och innovationspolitiken bör ha sitt fokus på att bidra till lösningar på vår tids stora samhällsproblem, och det har den också. Utifrån detta resonemang, att ska fokusera på genuint europeiska mål och frågor, tycker jag att denna grönbok från kommissionen och inspel till denna är mycket rolig läsning tillsammans med utskottets ställningstagande. Det här är frågor där den europeiska dimensionen ger mervärde och är omistlig. Kommissionens utgångspunkt är, som tidigare talare har sagt, i stora drag rätt och även i linje med prioriteringar. Jag tycker att det är kul att läsa att så tydligt framhåller förenkling, brett deltagande, konkurrenskraft och samhällelig betydelse genom nyttogörande. Det är bra att vi i utskottet i betänkandet trycker på kopplingen mellan forskning och innovation, på spetsresultat, konkurrensförmåga och på att lösa samhällsproblemen. Inom EU ska vi ha fri rörlighet för personer, tjänster, varor och kapital. Kanske ska vi komplettera dessa med en femte frihet, den om fri rörlighet för forskning. Ett aber när det gäller det sjunde ramprogram vi nu är inne i och när det gäller europeisk forskning och arbetet kring detta är tungrodd byråkrati och krångel. När utbildningsutskottet besökte träffade vi bland andra representanter för . Några beklagade sig över krånglet och efterlyste mer tillit till forskarna. De sade någonting i stil med: Om jag inte sköter mig kan ni ge mig sparken, dra in framtida resurser och så vidare, men fram tills att motsatsen är bevisad måste vi ha ett system som präglas av mycket större tillit. Detta är en efterlysning av en inställning som vi givetvis måste sträva mot. Det gäller på många olika områden både på den europeiska nivån och i . Det är därför bra att både kommissionen och utskottet är tydliga med kraven på förenkling och flexibilitet. Något som blir en konsekvens av detta, och som det också trycks på i betänkandet, är att jobbar man med förenkling och flexibilitet kommer man mer eller mindre automatiskt att sträva mot en annan viktig prioritering, nämligen den om att lyfta små och medelstora företags och andra aktörers möjligheter till att delta i EU-programmen. Vi måste i och i låta tusen blommor blomma. Jag tror att det är så de bästa idéerna kommer till liv. Med de orden och tillsammans med allianskamraterna och även oppositionen det är ett enigt utskott yrkar jag bifall till förslaget i utlåtandet. 29 (SD): Vi har som sagt att ta ställning till ett utlåtande om om ett gemensamt strategiskt ramverk för EU:s finansiering av forskning och innovation. Som mycket riktigt påpekats är det ett enigt utskott som står bakom detta. Vi som debatterar säger ungefär samma saker, vilket kanske inte är så konstigt. Också vi står bakom utlåtandet även om vi har några synpunkter som jag ändå skulle vilja påpeka och förtydliga. Vi menar att det överlag är mycket positivt att man väljer att ta ett helhetsgrepp, som man nu gör, kring forskning och innovation. Dock måste vi beakta att forskning och innovation inte enbart ska vara inriktat på att uppfylla de strategiska mål som för tillfället är aktuella, vilket vi diskuterat tidigare, även om det så klart är viktigt. Vi måste ta oss an våra stora samhällsutmaningar. Men det måste finnas en balans, och det är viktigt att vi hittar en balans så att vi vågar finansiera forskning och innovation även där den omedelbara nyttan kanske inte är riktigt självklar. Vi är i grunden mycket positiva till att näringslivet involveras i samtliga steg, från grundforskning till färdig produkt, inte minst för att stärka konkurrenskraft och även EU:s konkurrenskraft. Inte heller här får det innebära att universiteten styrs för mycket av näringsliv och politik, det vill säga av oss. Det är extremt viktigt att vi hittar den balansen. Jag vill i sammanhanget nämna att förkommersiell upphandling, som det heter i brist på bättre ord skulle jag vilja säga, framstår som ett utmärkt exempel på en modell där samtliga parter kan stärka varandra och att man kan få betydande hävstångseffekter. Att man kan göra det är jag helt övertygad om. Dock har vi svårt att se hur detta ska kunna ske inom ramen för normal upphandling. Det borde i stället kunna hanteras inom ramen för någon variant av nationellt och eller regionalt stödprogram där offentliga upphandlare får investera pengar i eventuella framtida unika produkter och tjänster. Detta är någonting vi tror på. När det gäller fokus på fördelning av pengar anser vi att det kanske är lite fel väg att gå att använda den större delen av pengarna till att lyfta fram regioner där forskning och innovation är som svagast. I det här fallet tror jag rätta mig om jag har fel att det är 86 miljarder av totalt som fördelas inom ramen för sammanhållningspolitiken. Vi menar att de här pengarna i stället skulle kunna användas till att förvandla redan bra kunskapskluster till världsledande. Jag menar att regeringen här borde vara tydlig. Det är betydligt bättre att satsa sina pengar på forskning och innovation än att kanske lyfta upp andra centrum upp till en medioker nivå. Det kan kanske låta hårt, men ska vi kunna stärka vår internationella konkurrenskraft måste vi försöka vässa våra spjutspetsar. Vi tycker att det är enormt viktigt. Ett relativt sett mindre antal riktigt starka regionala forsknings- och innovationsområden kommer, menar vi, att kunna fungera som draglok i tillväxten och i uppfyllandet av de strategiska mål som har uppställts. Därför menar vi att en större del av de medel som avsatts till struktur- och sammanhållningsfonderna i stället bör flyttas över och satsas mer renodlat på den bästa forskningen, den bästa utvecklingen och den bästa innovationen. I övrigt ställer jag mig bakom i stort sett det mesta som har sagts. Jag har inget annat att tillägga. 30 (KD): Det här är ett mycket spännande utlåtande som vi gör angående EU:s finansiering av forskning och innovation när vi ska ha ett gemensamt strategiskt ramverk. Jag kan bara yrka bifall till förslaget i utlåtandet, men jag vill ändå ta upp de fem delar som vi pekar på. Den ena handlar om att europeisk forskning måste komma närmare och kopplas till innovation. Det behövs en inriktning på både konkurrenskraft och på spetskunskap. Här kan bidra på ett tydligt sätt till att blir starkare, för har redan nu väldigt viktig forskning som hävdar sig väl i världen och inte minst lyfter upp forskning. Den andra delen som vi pekar på i utlåtandet handlar om att omvandla kunskaper till innovation. Det har vi varit dåliga på i hela västvärlden, inte minst i och i . Här tror jag att vi tillsammans med europeiska länder kan få en ökad fart på innovationerna, vilket gör att vi också kan öka vår andel i världen när det gäller handel och export av kunskap, tjänster och produkter. Den tredje delen handlar om balansen mellan tillämpad forskning och grundforskning. Ända sedan de gamla grekerna har detta varit en ständig diskussion. Man har velat separera dessa båda, men vi vet att när de är separerade kommer vi inte framåt på samma sätt. Därför är det jätteviktigt att vi i varje avseende funderar lite mer tvärvetenskapligt på hur vi kan få ihop olika ämnesområden och framför allt också kunna se grundforskning och tillämpad forskning som både och och inte antingen eller.