prot · GY09116 · 2011-06-15 00:00:00 — Det är bara genom fler jobb och fler företag som skattebetalarnas pengar räcker till att rusta vårt land för framtiden. Det är grundförutsättningarna: jobb, företagande och ansvar för ekonomin. Med detta sagt är det inte så att det saknas utmaningar i svenskt samhällsliv. Jag vill peka på en stor utmaning som jag tror att vi måste ägna mer energi åt. Om bara kommer vi att vara alldeles för få som får att växa. Fyrtiotalisterna går i pension. Allt färre ska försörja allt fler. Den här ekvationen går inte ihop. Det här är naturligtvis inte ett problem bara för , utan för hela västvärlden. Alla större ekonomier i världen slåss om att bli det attraktivaste landet att bo och leva i. är vi beroende av människor från andra länder som kommer till och bidrar med sitt kunnande. Faktum är att nästan alla av kommuner skulle minska i befolkning om vi inte hade haft invandring. I den offentliga sektorn går av de anställda i pension . När de 645 000 personerna pensioneras kommer jobben bara att sökas av 465 000, som man beräknar. Det saknas 180 000 personer. Det här är en utmaning av historiska mått. Utmaningen är hur vi ska bli ett land dit människor vill flytta, dit man vill komma och bygga sin egen framtid och hjälpa till att bygga vårt land. vill att ska bli ett land att längta till, ett land där människor är välkomna, där nya idéer uppskattas och där olikheter bryts mot varandra, ett land där utbildningen värderas högt och där entreprenörskap hyllas. Jag tror att kan bli ett nybyggarland, ett land som står som förebild för de människor som vill komma hit. Men ska vi klara av det måste vi attrahera. Vi måste ha världsklass på vår utbildning, vår forskning och vår innovation. Vi måste ha en väl fungerande arbetsmarknad och bostäder till dem som kommer hit. De insatser som vi har gjort för att stärka invandrares möjlighet att skapa jobb ger också effekt. Vi har gett ett uppdrag att jobba med mikrokrediter, rådgivning och utbildning. Det visar sig att av mikrokrediterna nu går till invandrare. De nystartskontor som vi har etablerat i de områden där vi har ett högt utanförskap har också gett resultat: 600 nya företag, de allra flesta startade av invandrare. Vi behöver göra mer. Vi behöver stärka arbetslinjen, se till att fler kan få lärlingsjobb i företagen, se till att det lokala mottagandet blir bättre, se till att de offentliga arbetsgivarna blir duktigare på att anställa och så vidare. Är det så att vi tycker att framtidsutmaningen handlar om hur ska bli attraktivare kan svaret aldrig vara mer slutenhet och att vända vårt land inåt. Då måste vi också bryta med en kultur av omhändertagande, utanförskap och bidragsberoende och inrikta oss på arbete, företagande och positiva förväntningar. Det må finnas många olösta integrationsproblem, men svaret på framtidsfrågorna kan aldrig vara att stänga igen gränserna. Vi behöver fler asiater, afrikaner, amerikaner och européer som bidrar med sina kunskaper, idéer och arbetsinsatser för att bygga nybyggarlandet . har också bidragit till en viktig och långsiktig värderingsförändring av . Vi genomför ett värderingsskifte, för med våra frihetsreformer får människor mer att bestämma om själva. är en formidabel succé som gör att hundratusentals familjer nu får hjälp med vardagspusslet. Vi har fått ökad tillgänglighet på apoteken och över 200 nya apotek runt om i . Med fri etableringsrätt inom vården, lagen om valfrihet och införande av barnomsorgspeng kan människor själva välja läkare, äldreboende och barnomsorg enligt vad som passar dem själva och deras familjer. Detta är reformer som står upp för och kommer att försvara. Vi tar tydligt ställning för företagande inom välfärden och ser att det är positivt. Det höjer kvaliteten på tjänsterna. Det ger företrädesvis kvinnor möjlighet att starta och driva företag, men också välja mellan flera arbetsgivare. Vi ger människor valfrihet. Men jag är djupt oroad över vad som är på väg att hända inom oppositionen. Vilken väg är man på väg in på? Jag börjar med Socialdemokraterna. har tydligt markerat att han tänker leda sitt parti genom att vända kursen vänsterut, inåt och bakåt. Med stängda vårdcentraler och utan hjälp i hemmet ska gå vänsterut. Med återregleringar och socialisering ska vrida bakåt. Det har kommit ett tydligt besked från den socialdemokratiska ledningen. Man ska fortsätta bidragslinjen och minska möjligheterna att klara sig själv på sin egen lön. Det är ett väldigt tydligt besked. Men man har också gett besked om att man tillsammans med sina nya vänner i oppositionen tänker stänga gränser. Samarbete med i fråga om fri rörlighet är upprörande. Det är mer öppenhet och mer rörlighet som kommer att ge tillväxt i och övriga . Man kan ha synpunkter på den tidigare socialdemokratiska ledaren . Men hon svek i alla fall aldrig öppenheten. går samma väg. har tydligt markerat att det ska bli svårare för de minsta företagen att göra undantag för två personer från turordningsreglerna. Man är kritisk till friskolorna och deras betydelse. Man är kritisk till de fria apoteken. Och man är emot skattesänkningar, som ska skapa fler jobb. Det finns ett parti som man kan lita på ändå. De tuffar på i tydlig vänstertakt, med upprivna budgetregler, en orealistisk ekonomisk politik och utgifter som inte finns täckta i några som helst inkomster. Om det tidigare var trångt i mitten av svensk politik kan det numera bli relativt trångt därute på vänsterkanten. med och allianspartierna i regering har förändrats. Vi har ett socialliberalt land, där människor kan bestämma mer själva, där människor har rätt att komma tillbaka och där vi bryr oss om dem som har suttit i utanförskap. Vi hjälper dem att få en mening i livet och ett jobb att leva på. Det är ett land som leder den gröna omställningen, som visar omvärlden hur vi kan investera i ny förnybar energi, hur vi kan ställa om transportsektorn och hur vi kan bygga grönare och därmed också både rädda klimatet och skapa nya jobb. Det är ett land som är innovativt och företagsamt. kommer regeringen och jag att presentera en ny innovationsstrategi, allt i syfte att stärka svensk företagsamhet och svensk innovationskraft. är hotet mot det liberala som växer fram tydligare . Oppositionen må vara splittrad, men mot fri företagsamhet, nytänkande och självbestämmande står den enad. är väl rustat att ta denna kamp. Vi kommer alltid att försvara en politik för jobb, företagande, miljöansvar, framtidstro och öppenhet. 87 (MP) replik: Jag tänkte ställa en fråga om borgerlig miljöpolitik, som ju alltid är en ganska aptitretande sak. talar om morötter, och här i finns det moderater som tycker att man ska betala med chipspåsar. Man kan säga att det är mycket snacks och lite verkstad för i verkligheten har det inte blivit så mycket morötter. Banavgifterna har höjts kraftigt för de svenska tågen. SJ har kvar kravet på att betala in vinst till staten. Man har tagit bort de statliga stöden för inköp av nya vagnar och bussar i kollektivtrafiken runt om i landet, och man har varit en av snålaste regeringar när det gäller järnvägsunderhåll. Detta har såklart lett till höjda priser för de resenärer som försöker välja det miljövänliga alternativet. I höjs priset på månadskortet inom kollektivtrafiken med . Vad är det för morötter? Tågresandet har ökat kraftigt . Fler människor vill åka kollektivt. Man vill vara med och bidra till den stora omställning vi står inför, men Alliansen har gjort det svårare och dyrare för folk att välja det miljövänliga, att kunna lita på att tåget kommer fram och att ha råd att köpa biljetter. Min fråga till är: Varför har ni gjort det dyrare att åka kollektivt? 88 Närings- och energiminister (C) replik: Jag förstår att det inte är så lätt när man har varit borta från ett tag. Låt mig lite grann påminna om historien. stödde den förra socialdemokratiska regeringen. fattades det till infrastrukturinvesteringar. blev infrastrukturminister och fick ta över ett stort svart hål vad gäller infrastruktursatsningar. Det första vi fick göra var att investera i skötsel och underhåll på väg och järnväg, och vi fick också investera i ny väg och järnväg. slår sig för bröstet och säger att har varit duktigt på att hjälpa till i kollektivtrafikutbyggnaden. Så är inte fallet. Vägarna var inte skötta på rätt sätt. Bussarna som skulle gå i kollektivtrafik kunde inte ta sig fram för att trängseln var för stor. Det är vi som har fått rusta upp efter . Jag medger att vi inte är färdiga, men vi har tagit tag i upprustningen av den svenska infrastrukturen så att det ska vara möjligt för människor att ta sig fram. har vi satsat ytterligare på att rusta järnvägen. Ser vi att människors intresse för att åka kollektivt ökar ska politiken finnas där och investera framöver. Jag tycker att ska gå tillbaka till sina gamla kompisar och fråga: Varför satt ni uppe på läktaren? Varför såg ni inte till att göra dessa framtidsinvesteringar när ni hade makten och inflytandet? Varför behövdes det ett centerparti för att det skulle satsas på dessa infrastrukturinvesteringar? Varför blev detta möjligt först när fick regeringsmakt? Fundera över det, ! 89 (MP) replik: Det är sant att jag har varit folkhögskolelärare , och då har jag verkligen sett vad det innebär när man höjer priserna i kollektivtrafiken hur mycket det tar från dem som behöver åka kollektivt, från dem som vill vara med och göra omställningen och från dem som ofta har de knappaste ekonomiska resurserna. Socialdemokraterna använder devisen Stolt men inte nöjd. Med är det ibland precis tvärtom. Hon verkar väldigt nöjd, men frågan är om hon är speciellt stolt över situationen på den svenska järnvägen. Det är sant som och andra har sagt: Här finns ett eftersatt underhåll, och är det att ta tag i det. hänvisar till en så kallad historisk satsning på 800 miljoner. skar ni ned underhållet av järnvägen med 700 miljoner. Att sedan lägga tillbaka pengarna är möjligen historik i märklig politik, men det är inte en speciellt historisk satsning. Det historiska är att så många väljer att åka kollektivt och att så många vill vara med i omställningen. Då ska politiken stödja det. Vi ska lägga räls. 90 Närings- och energiminister (C) replik: Jag förstår att inte vill höra om historien. Sanningen är att när hade möjlighet att påverka infrastrukturpolitiken satt ni uppe på läktaren. Det fattades i infrastrukturplanen. Det spelar ingen roll vad man säger i en plan om man aldrig är beredd att lägga dit pengarna. Ni kunde inte prioritera infrastrukturen när ni hade möjlighet. och alliansregeringen fick ta över. Vi gjorde historiska investeringar. Vartenda järnvägsprojekt som togs fram fick pengar under förra mandatperioden. ligger i en långtidsplan. Utöver det har vi satsat . Det är mer än vad miljöparti någonsin klarade av att göra i samarbetet med Socialdemokraterna. Vi är glada och stolta över att vi äntligen rustar upp den svenska infrastrukturen. Mer återstår att göra, men vi har verkligen tagit det åt rätt håll. 91 (V) replik: har gjort sig känd som riskkapitalbolagens kanske främste representant i svensk politik. Hon hyllar ofta de stora företag som äger och driver vårdföretag, omsorgsföretag och skolor för att sedan göra stora vinster. Det finns en del som tror att vi i är motståndare till riskkapitalbolag över huvud taget. Det är inte sant. Riskkapitalbolag har en roll att fylla, till exempel för att stimulera innovationer och entreprenörskap. De är dock sällsynt dåligt lämpade för att gå in i välfärdssektorn därför att då kommer vinstintresset in som en drivkraft, och vinstintresset leder fel, menar vi. Med den öppning som har funnits att ta över vårdföretag, vårdcentraler, sjukhus, skolor, förskolor och omsorgsföretag minskar riskkapitalet för den sektor där det borde finnas. Det finns ingen anledning att söka upp riskfyllda nya innovationer som behöver stöd när man kan få garanterade vinster inom vården med svenska skattepengar. Det är dessutom en helt konjunkturokänslig verksamhet, för vård kommer vi att behöva och skatt kommer vi att avsätta till vård och utbildning oavsett konjunktur. Vinstnivåerna i dessa företag är oerhört höga. Många tycker att elmarknaden skor sig på människor, och det gör jag också. De har en vinstandel på . Inom omsorgsverksamheten som drivs privat är vinstnivåerna . Företagen finns i , i och i andra skatteparadis, och placeras där just för att slippa betala skatt. De vill inte bidra till den vård, omsorg och skola som de tjänar pengar på. Dessa riskkapitalbolag borde ägna sig åt det de ska, nämligen åt innovationer och unga entreprenörer och inte åt att bedriva välfärd som inte ska handla om vinstintresse. 92 Närings- och energiminister (C) replik: Låt mig först säga att jag tycker att svenska företag ska betala skatt i . Jag vill problematisera detta med vinst lite grann. Enligt ska man inte göra vinst om man vårdar gamla, tar hand om sjuka och dem som behöver hälsovård eller ger kunskap till våra unga. Det är dock underligt att aldrig ägnar en enda tanke åt dem som säljer läkemedel, bygger hus, lägger asfalt eller säljer skolböcker alla de andra företag som också finns i välfärdssektorn där vi använder skattebetalarnas pengar. Vad är skillnaden mellan att bedriva företag och göra vinst när man vårdar, ger kunskap och tar hand om människor och att använda samma skattepengar till att lägga asfalt, bygga skolor, sälja läkemedel och så vidare? Jo, den stora skillnaden är att det är kvinnor i omsorgssektorn och företrädesvis män i byggsvängen. Och du säger dig vara feminist! Jag möter kvinnor som säger: kan vi äntligen starta företag, för vi tycker inte att äldreomsorgen inom det offentliga är tillräckligt bra. Eller: Ingen har lyssnat på oss inom hälso- och sjukvården, så nu startar vi en egen vårdcentral. Och jag berättade tidigare om i som äntligen kan ta över ett apotek. Det är dessa kvinnor jag slåss för. De har som mål att ge en bättre utbildning till våra barn, en bättre äldreomsorg till våra gamla och en mer omsorgsfull hälso- och sjukvård. Dessutom får kvinnor som byter arbetsgivare från offentliga till privata hälso- och sjukvårdsföretag får högre lön. Vad är problemet? Problemet är gamla fördomar om att ingenting ska få ändras. Jag tar parti för de elever som vill ha kunskap. Jag tar parti för de kvinnor som vill starta företag inom välfärdssektorn. Jag tar parti för de patienter och omsorgstagare som vill bestämma mer själva. Så tydlig är skillnaden mellan och mig. 93 (V) replik: Vi lyssnade på argument att det är kvinnor som gynnas. Vi kollade riskkapitalbolagen. Det visade sig inte finnas en enda kvinna som satt i någon beslutande funktion eller i styrelsen i något av bolagen. Det är inte kvinnor som driver riskkapitalbolagen. Det är inte kvinnor som hämtar ut vinsterna ur välfärden. När vi privatiserar kommer de stora bolagen att köpa upp. Det gör de nu aggressivt. Det blir färre entreprenörer som driver bolagen. Det är fråga om vinstintresset. När vinstintresset kommer in i verksamheter som borde fördelas efter behov ställs fel frågor. Det här är inte en marknad vilken som helst, . Det är inte fråga om att köpa en skjorta eller en annan skjorta. Det här är fråga om att människor ska få sjukvård när de behöver. Jag är kritisk till att ni har avreglerat läkemedelsförsäljningen. Det är fel incitament som kommer in också där, nämligen vinstintresset som drivkraft. Jag vill inte ha en välfärd efter plånbok. Jag vill inte ha en välfärd där den som tjänar mest och skriker mest får bäst. Jag vill ha välfärd efter behov. 94 Närings- och energiminister (C) replik: Jag förstår om fakta inte är ett grundläggande krav när ska debattera frågan. Men sanningen är att de kvinnor som väljer privata hälso- och sjukvårdsalternativ som sina arbetsgivare får högre löner. Det är precis som för männen. När vi får möjlighet att välja flera arbetsgivare har vi också möjlighet att säga ajöss och goodbye till dem som inte sköter sig. Jag möter dessa kvinnor som äntligen har fått möjlighet att starta och driva verksamheter inom det de kan och är utbildade för. Det är tack vare att vi har öppnat den offentliga sektorn som andelen kvinnliga företagare ökar. Det är vad som händer och sker. Jag tror inte att dessa kvinnor det har inte med riskkapitalbolagen att göra missunnar gamla att få vård och omsorg. Tvärtom drivs de av tanken om kvalitet. Det är vad som måste vara viktigt när man tittar på välfärden: Hur ser kvaliteten ut? Det är vad vi ska kontrollera. Får ungarna nödvändiga kunskaper oavsett om skolan är offentlig eller privat? Får de gamla vård och omsorg som vi kan vara stolta och nöjda över? Får vi hälso- och sjukvård som vi kan acceptera och vara nöjda med? Det kommer att vara viktigt. 95 (SD): ser vi slutet av det första riksdagsåret sedan valet . Jag har vid åtskilliga tillfällen från talarstolen framhållit det faktum att vi nu inte längre har en majoritetsregering. Det har fått precis den effekt som åtminstone jag hade väntat. har fått mer makt. Som tungan på vågen i har stöttat regeringen i en del tunga frågor. Vi har till exempel räddat kvar vårdnadsbidraget. Därmed har vi gett många barnfamiljer en möjlighet till fortsatt valfrihet. Vi har räddat kvar systemet med skriftliga omdömen i skolan och på så vis sett till att många barn kan få en bättre start i livet. Vi har stoppat kvotering till bolagsstyrelser. Vi har försvarat det fria vårdvalet, som har utmanats av dem som vill återgå till ett gammalt, trögt och illa fungerande system. Vi har också försvarat det kommunala självstyret, till exempel när det har gällt det kommunala vetot vid vindkraftsetableringar. Man sade före valet att en röst på skulle vara en bortkastad röst. Man hade fel. har gjort skillnad i . har vi dessutom en regering som verkar synnerligen ovillig att acceptera den rådande situationen, som vägrar att förstå att man nu regerar i minoritet. Man använder blundahoppas-taktiken. Det har också inneburit att den samlade oppositionen har drivit igenom ett stort antal frågor. Den första och mest uppmärksammade frågan gällde besparingen på på . Jag har inte för avsikt att på något sätt överdriva betydelsen av summan, men det var en viktig markering på flera sätt, inte minst . Vi har stoppat avgiftshöjningar på , till glädje inte minst för många sydsvenska pendlare. Vi fann äntligen majoritet i för nationella riktlinjer i demensvården. Det är något som kommer att höja kvaliteten och inte minst jämna ut kvaliteten runt om i landet. Djurskyddet stärks tack vare att har uttalat stöd för ett förbud mot kastrering av smågrisar utan bedövning. Regeringens fria mandat att sälja ut statliga bolag är återtaget. Reglerna för deltidsarbetslösa ska ses över så att de som är arbetslösa på deltid inte diskrimineras i förhållande till dem som är heltidsarbetslösa. Arbetet med att återupprätta en trygg omställningsförsäkring har påbörjats, bland annat genom den så kallade 100-dagarsregeln. beslutade en majoritet i kammaren att inga fler långtidsarbetslösa ska slussas till fas 3. kommer vi här i kammaren att behandla jobbskatteavdraget, lex , 94 och utstationeringsdirektivet, som det har pratats en del om . Samtliga är hårda slag mot regeringens lönedumpningspolitik. Om man räknar med frågor där regeringspartierna har mörkat nederlag i kammaren eller där det på grund av röstningsstrul har blivit felaktiga beslut är det sannolikt att när det här riksdagsåret är över har regeringen haft riksdagsmajoriteten emot sig i ungefär 35 frågor. Det är anmärkningsvärt. har gjort skillnad. Vi kan göra mer skillnad. Det finns ytterligare möjligheter för oppositionen att samlas i tunga frågor. Om man tittar på vad vi oppositionspartier lovade i valet, på de budgetmotioner som har väckts under riksdagsåret, kan man hitta många områden där vi borde komma överens. Det finns mer att göra inom a-kassan. Där finns uppenbarligen en samsyn inom den samlade oppositionen. Att återställa a-kassan till en trygg omställningsförsäkring är viktigt inte minst för matchningen på arbetsmarknaden och i förlängningen för välfärden. Vi är överens om höjda ersättningsnivåer och höjt tak. Låt oss genomföra det. Om man tittar på oppositionspartiernas budgetmotioner kan man se att vi är överens om satsningar på familjer, sjuka och bostadsstöd med mera. Låt oss genomföra de satsningarna. Inför valet var den orättvisa beskattningen av pensionärer en viktig fråga för oss och för de rödgröna partierna sades det i alla fall. Medan vi har stått fast vid vår satsning sedan vi kom in i har de rödgröna partierna varit lite mer återhållsamma i det avseendet. Men vi verkar vara överens om utgångspunkterna. Låt oss se till att göra av med pensionärsskatten. Sedan har vi frågan om jobbskatteavdraget. Det verkar finnas en majoritet i mot fortsatta jobbskatteavdrag. Om regeringen väljer att strunta i det är och de övriga partierna i oppositionen beredda att ta till de skarpa verktyg som finns för att ändå driva igenom frågan? I så fall, låt oss göra det. Låt oss på så sätt skapa ytterligare utrymme för förändringar, förbättringar i välfärden, i skolan, i omsorgen och inte minst i sjukvården. hade man här i kammaren en särskild debatt om brister i vården. Vi har en hög kvalitet i vården i , men det finns brister i likvärdighet och tillgänglighet. Inte minst i akutsjukvården är bristerna påtagliga. Det äventyrar inte bara patienternas liv och hälsa utan det är något som får negativ betydelse för hela vårdapparaten. En illa fungerande akutmottagning ger återverkningar på hela verksamheten i ett sjukhus för att inte tala om den negativa effekt den får för förtroendet för hälso- och sjukvården när man tvingas vänta på en akutmottagning innan man får vård. Ett grundläggande problem är platsbrist. har det skett en stor och riskfylld neddragning av antalet vårdplatser. Det har lett till sämre vård, ökad dödlighet, längre vårdtid och naturligtvis högre kostnader. Jag menar att det är dags att återupprätta en tillgänglig svensk sjukvård i världsklass. För det krävs en rad åtgärder. I vår vårmotion presenterade vi ett krav på en vårdgaranti för akutpatienter. Det är oacceptabelt att man tvingas vänta uppåt åtta på akuten innan man får vård. Målet måste vara att alla patienter som söker sig till akuten ska få en kvalificerad diagnos och att ingen ska behöva vänta . Med andra ord ska patienten ha blivit behandlad och hemskickad, inskriven på annan klinik eller hänvisad till annan vårdnivå. Det finns också brister i tillgängligheten inom andra områden. Jag tänker till exempel på barn- och ungdomspsykiatrin. är det ungefär 100 000 ungdomar som söker inom den öppna vården. Den psykiska ohälsan bland unga och barn i detta land har nått sådana nivåer att vi utan problem kan betrakta det som ett av våra absolut största folkhälsoproblem. Det finns studier som visar att så många som var tionde pojke och var femte flicka i landet mår så psykiskt dåligt att man skär sig med knivar och rakblad för att lindra sitt psykiska lidande. Vi kan se i självmordsstatistiken att antalet självmord har gått ned i , men det gäller inte för barn och ungdomar. Självmord är fortfarande den vanligaste dödsorsaken bland unga i . Nästan året runt är det en ung människa i som väljer att ta sitt liv. ser vi hur antalet vårdplatser har minskat . finns knappt 160 platser över hela landet. Vissa landsting har inga platser alls. Det finns sju gånger fler psykiatriplatser till brottsdömda än till barn och ungdomar. Följden blir att barn vårdas tillsammans med vuxna trots att det är förbjudet enligt lag eller att man skjutsar barn hemifrån till en kommun eller till ett landsting där det finns en vårdplats. Det räcker inte med ökade resurser i detta avseende. Det krävs framför allt tydligare direktiv, tydligare styrning och tydligare krav på landsting och på kommuner för att de ska åtgärda dessa brister. Jag vill särskilt peka ut skolhälsovården som en viktig nyckel för att i ett tidigt skede komma åt det psykiska lidandet bland barn och ungdomar.