prot · GZ0934 · 2011-11-22 00:00:00 — Det var den erfarenhet som man gjorde av 80-talets valpskatt. Under sådana premisser kan man aldrig försvara att detta skulle ha någon vettig koppling till välfärdsreformer. Någonting som blir ett minus för staten kan rimligen inte vara någonting som gör att man bygger ut kostsamma och viktiga välfärdsreformer. Det är därför helt nödvändigt att bedömningen görs på det sätt som jag tycker att finansministern presenterade i sitt svar på interpellationen. 87 Finansminister (M): Det är naturligtvis positivt att vi i , som är ett litet land, med den utsatthet som vi har kan ha en samsyn i denna typ av frågor om hanteringen av finansiella kriser. Jag ser inget förvånande i det. Jag har alltid uppfattat Socialdemokraterna som ett djupt ansvarsfullt parti så snart man har lagt undan första maj-plakaten. Låt mig understryka att detta är två punkter där vi faktiskt har en rätt betydande samsyn. För det första gäller det egna medel. Vi är i överens om att vi inte vill ha EU-skatter som ger direkta skatteintäkter till . För det andra är det som säger en betydligt klokare hållning än den som jag möter hos en del av de andra medlemsstaterna. Det är en sak att öka beskattningen på den finansiella sektorn. Det kan man naturligtvis diskutera. Sedan kan man väga av när man bör göra det. Men det är inte riktigt det som drivs från dem som kräver den finansiella transaktionsskatten. Skiljelinjerna här är rätt stora. När det gäller en finansiell aktivitetsskatt kan man inte flytta ut skattebaser. Man kan inte flytta lokalkontoren till , för då ligger de nämligen på och är inte längre lokalkontor i . Det har inte heller den effekt som det har på finansieringskostnaden. Det är uppenbart att om man lägger på en finansiell transaktionsskatt stiger finansieringskostnaderna för företagen, och då får vi en lägre kapitalstock med lägre produktivitet och lägre löner som följd. Låt oss därtill komma ihåg att en högre finansiell transaktionsskatt också ger en lägre omsättning på befintliga statsobligationer. Det höjer alltså räntekostnaderna för staten och har en direkt effekt på våra möjligheter att finansiera välfärd. Om jag jämför det med den finansiella aktivitetsskatten är det uppenbart att den har en annan effekt. Det går inte att flytta undan den, den påverkar inte kapitalkostnaden, och den påverkar inte upplåningskostnaden. Den har helt enkelt mycket bättre effekter på ekonomin än en finansiell transaktionsskatt. Jag har i öppnat för att det borde vara en rimlig kompromiss, om och absolut vill ha en skatt på detta område, att i stället börja tala om en finansiell aktivitetsskatt. Det har tyvärr avvisats från såväl som därför att de av olika politiska skäl har landat i slutsatsen att det måste vara just en transaktionsskatt. Det kan jag beklaga därför att jag tror att det hade varit betydligt lättare att nå en enighet i rådet om en finansiell aktivitetsskatt. Varför är jag skeptisk till att göra detta nu? Enligt vår uppfattning måste kapitaltäckningskraven på banker skärpas . Man måste få upp kapitaltäckningen för att få ned risknivån. Ägarna måste ta större ansvar. Låt mig notera att vi är överens även om detta i , vilket i grund och botten är mycket glädjande. Men det betyder att den finansiella sektorn under framåt kommer att tyngas av detta. Det är ingen tvekan om det. Det kommer att tvinga dem att kvarhålla vinster, och det kommer att reducera möjligheterna till utdelningar. I den fasen tycker jag att det kan vara rimligt att vi först höjer kapitaltäckningen. Sedan kan vi föra diskussioner om skattebelastningen. I detta perspektiv har vi naturligtvis anledning att dra lärdom av vad danskarna har gjort. Det är en underbeskattning. Arbetsgivaravgifter skulle kunna vara en tänkbar korrigering. Låt mig bara göra ett förtydligande. Det har blivit en del missförstånd på grund av . Målet för Stabilitetsfonden är uttryckt som genomsnitt. Det är inte så att vi har för avsikt att ta bort stabilitetsavgifterna när Stabilitetsfonden har nått en viss andel av bnp. De ska i genomsnitt ligga på den nivån över tiden, vilket naturligtvis betyder att om vi inte har en finansiell kris måste de under långa perioder ligga betydligt över genomsnittet för att de sedan, om vi får betala ut pengar, också ska kunna ligga rätt nära genomsnittet. Det kan inte vara så att vi ser detta som ett tak för Stabilitetsfonden och att vi sedan ska ta bort avgifterna för bankerna. Där delar jag till fullo hållning att de bör betala det därför att det är en kostnad som de åsamkar skattebetalarna. 88 (S): Min poäng med Stabilitetsfonden var att det inte bara är bankerna som har betalat för den. I grunden har vi en stor finansiering från det allmänna. Alla medborgare har bidragit med en rejäl grundplåt. När finansministern i sitt svar skriver att detta är ett sätt att skydda skattebetalarnas pengar har han stoppat in en hel del av skattebetalarnas pengar redan från början. Det ska man inte glömma bort i denna diskussion om man ska vara riktigt korrekt och ärlig. Man bör vara försiktig med att låsa sig vid olika former av tekniska lösningar om man vill komma åt olika problem. En finansiell transaktionsskatt kan naturligtvis vara intressant, och vi socialdemokrater har inte avvisat den idén, men vi är naturligtvis öppna för andra sätt att komma till rätta med de problem som finns. Ett av dem är att de flesta stater, uppenbarligen också med tanke på de besparingar som jag kunde räkna upp tidigare, har problem att finansiera viktiga välfärdsområden och investeringar i det som kan bygga landet starkare . Då blir det intressant att också kunna beskatta denna sektor som är underbeskattad. Då kan en aktivitetsskatt vara viktig. Jag har också studerat det danska exemplet och tycker att det är mycket intressant på många sätt. Jag kan beklaga att frågan inte har drivits med större emfas tidigare i denna process, men jag är glad om finansministern kan tänka sig att lägga fram det som ett kompromissförslag inom EU-systemet när frågorna ställs på sin spets. Jag delar naturligtvis också uppfattningen att det inte är någonting som borde införas . Den budget som är framlagd av oss innehåller inte ett sådant förslag. Detta ska naturligtvis tajmas så att alla de insatser som görs på detta område kan införas på ett så bra sätt som möjligt så att man inte får stora problem och obalanser på grund av politiska beslut. Det skulle vara djupt olyckligt. Men frågan är när finansministern tror att det kan vara rimligt att få se ett sådant här förslag i . 89 Finansminister (M): Det är naturligtvis bara att välkomna att vi i ett antal frågor här har samsyn i riksdag. Det gäller krishanteringen, och det gäller finansiell sektor där vi har en tydlig enighet om att det är banker och inte bankägare som ska skyddas. Vi har en samsyn om EU-skatterna, vilket jag också tycker är positivt, och om frågan om egna medel. Låt mig här notera att det är en skillnad som är rätt avgörande om man diskuterar en finansiell transaktionsskatt eller en finansiell aktivitetsskatt. Jag delar ur den synvinkeln naturligtvis synpunkt att vi när det gäller tekniska lösningar likt ska vara pragmatiska. Det spelar ingen roll om skatten är svart eller vit så länge den fångar råttorna, så att säga. Låt mig om stabiliseringsfonden bara säga att det naturligtvis är så att vi var tvungna att sätta in pengar i den. Det är alldeles riktigt, och det ska vi inte glömma bort. Det är nämligen ett centralt påpekande: Skattebetalarna stoppade in pengar som i grunden var till för att skydda banker. Ett visst mått av tacksamhet från bankernas sida kunde möjligtvis vara på sin plats. Det har dock i en del finansiella tidskrifter också spridits den felaktiga bilden att avgifterna ska sänkas eller kanske till och med helt upphöra när fonden väl har nått en viss nivå. Jag vill även i detta sammanhang vara tydlig med att så inte kommer att ske. Fonden ska nämligen nå en viss storlek i genomsnitt. Då får den gärna vara högre, för vi vet att det då och då kommer att behöva göras stora utbetalningar ur den. Det är dock alldeles riktigt som påpekar att skattebetalarna har lagt en grundplåt för detta, och det är naturligtvis en grundläggande utgångspunkt här. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellation 2011/12:75 om förslag om registreringsskatt och miljöbilsbonus 90 Finansminister (M): har frågat miljöministern vilka initiativ hon är beredd att ta för att tillse att ett system med miljöbilsbonus och registreringsskatt kommer på plats. har även frågat vilka förslag på styrmedel miljöministern är beredd att framföra för att minska utsläppen från transporterna. Interpellationen har överlämnats till mig. Till att börja med anser jag att ska fortsätta att sträva efter att på ett kostnadseffektivt sätt nå de nationella och internationella klimat- och energipolitiska målen. Regeringen fortsätter arbetet med att samordna de ekonomiska styrmedlen på klimat- och energiområdet så att den önskvärda styrningen blir samhällsekonomiskt effektiv. Arbetet pågår inom , och det är för tidigt att ta ställning till den enskilda frågan om ett system med miljöbilsbonus och registreringsskatt. När det gäller att minska utsläppen från transporter fortsätter regeringens insatser i linje med den långsiktiga prioriteringen om en fossiloberoende fordonsflotta. inför vi en ny supermiljöbilspremie. Regeringen har vidare för avsikt att införa en ny och skärpt miljöbilsdefinition från så att den femåriga befrielsen från fordonsskatt alltid går till de mest miljöanpassade bilarna. Miljöbilsdefinitionen bör också därefter skärpas successivt för att en ungefärlig andel av de nya bilarna ska omfattas av definitionen. Satsningarna för att stödja utvecklingen av ny teknik fortsätter. Jag kan nämna exempelvis programmet för demonstration och marknadsintroduktion av elbilar och laddhybrider men även demonstrationsanläggningar för andra generationens biodrivmedel. Regeringen prioriterar utvecklingen av nya och hållbara drivmedel, såväl i det internationella samarbetet som i den nationella politiken. 91 (S): Det kan inte råda något tvivel om att klimatförändringarna är betydligt svårare än vi har insett. De kommer snabbare och har större konsekvenser än vi trott. Det kan inte heller råda något tvivel om att vi i och andra rika, industrialiserade länder dramatiskt måste förändra våra energi- och transportsystem för att vi faktiskt ska klara vår planet och också tillåta att andra länder får möjlighet att utvecklas och nå en välfärd vi är vana vid. Det kan inte heller råda något tvivel om att utsläppen från transporterna i ökar. Det är också fakta att nybilsförsäljningen av miljöbilar nu sjunker i . Av den anledningen lyssnade jag väldigt uppmärksamt när miljöminister deltog i Aktuellt i för sedan och debatterade ett system som har infört. De har helt enkelt en bonus, en premie, för miljöbilar och en skatt på de bilar som har utsläpp. Miljöministern var väldigt tydlig i Aktuellt. Hon sade att vi behöver ett sådant system också i . Av den anledningen skrev jag denna interpellation och ställde den just till miljöministern. Något förvånande, men inte desto mindre glädjande, är det finansministern som svarar på mina frågor . Jag vet inte, men jag tycker nog inte att finansminister har gjort sig känd som någon med ett jättestort miljöengagemang. Min erfarenhet av finansministrar är dock att ni brukar gilla förslag som är finansierade och klara, och därför känner jag mig mycket glad över att kunna informera finansministern att det faktiskt finns ett förslag på bord som har presenterats av Socialdemokraterna. Det innehåller en miljöbilsbonus för de bilar som klarar miljöbilsdefinitionen där vi helt enkelt gör så att den supermiljöbilspremie på 40 000 som regeringen har aviserat får ligga kvar, men sedan lägger vi också till ytterligare bonussystem ned till 5 000 för de bilar som klarar miljöbilsdefinitionen. Enligt är det också uträknat och klart att detta kan finansieras med att man lägger en skatt på de nya bilar som har utsläpp, i steg om 5 000, 10 000 och 15 000. Det är ett system som är färdigt, finansierat och klart bara att sätta i sjön. Miljöministern gav de tittare som tittade på Aktuellt sådana som jag och säkert en hel del andra, om jag känner tittarsiffrorna för Aktuellt rätt ett väldigt tydligt besked om att hon tycker att vi behöver ett sådant system i . Av den anledningen är jag väldigt intresserad av om hon faktiskt visste vad hon talade om eller om hon försökte föra mig och andra tittare bakom ljuset. Därför är jag inte nöjd med det svar finansministern ger om att arbete pågår inom . Så oerfaren är jag nämligen inte, utan jag vet att det innebär att detta absolut inte är någonting som direkt ligger högst upp på regeringens agenda att hantera. Det är snarare ett sätt att hantera en obekväm fråga och kanske också ett sätt att rädda miljöministern i det hon sade i Aktuellts tv-studio. Men som sagt, det är inte miljöministern som är här utan finansminister . Jag hoppas alltså att denna debatt kan ge ett lite mer klargörande besked. När får vi se ett sådant system på bord? 92 Finansminister (M): Jag kan instämma i nästan allting säger, med undantag för avslutningen. Jag ska försöka tydliggöra denna ståndpunkt något. Detta är en väldigt viktig diskussion av två skäl. Dels är den viktig för att klimatfrågan är viktig i sig det är viktigt att vi får ned CO2-utsläppen, och det är viktigt att vi undviker en växthuseffekt som ger oss en stigande temperatur på vår jord med alla de konsekvenser det har. Dels är diskussionen viktig för att vi nu inte minst i EU-sammanhang för en mycket omfattande diskussion om energibeskattningen. Det är ett ämne som är uppe på praktiskt taget varje rådsmöte, eftersom kommissionen ju jobbar med ett nytt direktiv för energibeskattning. I dessa diskussioner finns lite olika hållningar, och jag ska försöka redovisa dem. Ett alternativ är en CO2-skatt. Ett annat alternativ är att lägga någon typ av klimatkomponent på själva fordonsskatten. Ett tredje alternativ är att lägga en särskild bilomsättningsskatt på försäljningspriset för bilar med högre CO2-utsläpp. I debatten i EU intar ståndpunkten vid alla dessa tillfällen att det mest centrala är att man får till stånd en relativt hög CO2-beskattning. Jag ska beskriva varför. Denna fråga har utretts relativt noggrant i redan under den socialdemokratiska regeringen. Vi vet att man om man vill uppnå ett miljömål alltid ska lägga skatten så nära utsläppskällan som möjligt. Den externalitet man vill åtgärda bör man alltså beskatta först. Det hänger naturligtvis ihop med att exempelvis en bil som har bilskatt eller fordonsskatt för att den har stora CO2-utsläpp sedan ändå kan vara en bil som släpper ut lite CO2 eftersom den körs lite och vice versa; en liten bil med låg fordonsskatt eller låg bilskatt som körs väldigt mycket kan ändå orsaka relativt stora CO2-utsläpp. Fördelen med CO2-skatten är att den går direkt på källan, och man kan aldrig så att säga lura den. Den som kör och släpper ut mycket CO2, oavsett vad för fordon som används, får betala en hög skatt. Skälet till att denna diskussion i EU ter sig lite annorlunda än i är att det nästan bara är som har en ordentlig CO2-skatt. De flesta andra länder använder just fordonsskatten eller bilskatten som ursäkt för att inte införa en CO2-skatt. Jag vill säga att detta inte är fallet för , eftersom de har gått i den riktningen. Det är alltså viktigt att vi kommer ihåg i vilken ordning detta ska tas. har CO2-skatten; övriga borde skaffa sig en sådan. Då kan man så att säga diskutera vilka komplement som behövs. Här har vi själva jobbat, och inte bara vi utan även tidigare regeringar, med lite olika varianter. Vi har precis gjort om hela fordonsbeskattningen för att den bättre ska återspegla våra miljömål. Vi har också jobbat med miljöbonusen. Hur bör vi utveckla det här systemet? Ja, det måste vi naturligtvis se över i takt med att vi närmar oss avstämningen 2015 för CO2-målen. Låt mig nämna några utgångspunkter för en sådan översyn. Det mest självklara är att ta de lägst hängande frukterna först, det vill säga att begränsa nedsättningen av de CO2-skatter som vi fortfarande har kvar. Vi gör en avtrappning av dem . Men det mest uppenbara vore att gå vidare med den avtrappningen därefter, därför att där får man relativt stora CO2-effekter med lägre samhällsekonomisk kostnad. Det andra alternativet vore naturligtvis att överväga en förstärkning av CO2-skatten, eftersom det direkt skulle ge en relativt betydande effekt på CO2-utsläppen. Det tredje kan vara att vi behöver se över den samlade skattebelastningen på fordonssidan, alltså samlat se på fordonsskatt, miljöbilspremie och eventuell bilskatt. Vi kan inte lagra styrmedel ovanpå varandra utan att fundera på hur de samverkar. Men jag vill absolut inte avvisa att vi kan ha anledning att återkomma till hur vi ska se igenom fordonsskatten för att få den mest optimala miljöeffekten av det här skattesystemet, givetvis med bibehållna skatteintäkter som norm. 93 (S): Först och främst kan jag lugna finansminister med att säga att han inte behöver ägna jättemycket tid och kraft åt att övertyga mig om vikten av en effektiv koldioxidbeskattning. Det var ju faktiskt en socialdemokratisk regering som införde koldioxidbeskattningen. var det som en socialdemokratisk regering införde skatten och som också hade förberett den frågan. Jag har full koll på den socialdemokratiska historien. Det som gör mig lite bekymrad, och som jag känner igen från andra konservativa moderater, är att det är mycket prat och lite verkstad. Det verkar som att ni tycker att vi har tid att fortsätta prata. Jag och många med mig är fullständigt övertygade om att vi har passerat tiden för prat. Det är hög tid för handling. Inte minst borde väl det kommande klimattoppmötet i påminna oss om detta faktum och, som jag sade, att utsläppen från transporterna ökar i . För som går kommer regeringen allt längre från mål om en fossiloberoende fordonsflotta. Det finns absolut ingenting som hindrar den att börja agera . Som jag sade har redan ett system med miljöbilsbonusar och registreringsskatt. och har det också. Faktum är att håller på att bli omsprunget i det omställningsrace som pågår. och gör redan större insatser för elbilar och för infrastruktur än . , och har en högre takt i sin vindkraftsutbyggnad än vad har. investerar massivt i cleantec megamycket bättre än vad gör. Till det kan vi lägga det som jag trodde att vi var överens om tidigare, att klimatförändringarna är större än vi har insett och att de kommer snabbare. Vi har inte råd att vänta. Planeten har redan nått det som den tål. Utsläppen från transporterna ökar. Miljöbilsförsäljningen går ned. Det finns faktiskt ingenting som hindrar och hans regering att aktivt lägga fram styrmedel som styr mot de mål som har beslutat, nämligen en fossiloberoende fordonsflotta. Jag är fullständigt övertygad om att vi måste våga ta de stegen för ett progressivt och konkurrenskraftigt fossiloberoende Välfärdssverige. Det här handlar inte om något enskilt litet grönt som man kan slänga in i slutet på en mening. Det här handlar om en omställning som är omfattande och som vi behöver ta på oss för att klara oss i konkurrensen. Du säger att det här är någonting som ni bereder i . Man kan ju fundera lite på när exakt den där beredningen sätter i gång. Har den hållit , ? Eller är det inte så att det inför den budget som du precis har lagt fram faktiskt fanns ett förslag från om en miljöbilsbonus och en registreringsskatt som stoppades av och ? Om det är sant funderar man på hur länge ni har tänkt att ni ska fortsätta att bereda det här i . Hur länge ska utsläppen från transporterna få fortsätta att öka innan finansministern är beredd att agera? 94 Finansminister (M): Politiska diskussioner mår alltid bäst av att föras utifrån fakta och sakförhållanden. Det brukar underlätta när vi bedömer hur olika länder uppfyller till exempel sina klimatmål. Det är ju ingen tvekan om att toppresterar i den här branschen. De mål som vi har satt upp är mer ambitiösa och mer sannolika att vi når än praktiskt taget varje annat lands. Här nämns olika länder som investerar i klimatfrågan , , , . Såvitt jag vet är de alla länder som inte har en ordentlig CO2-beskattning, som alltså har en lågt hängande frukt som vi redan har använt och som följaktligen borde använda den. Den är väsentligt mer effektiv, enligt alla bedömningar, än en marginell höjning av en fordonsbeskattning eller bilskatt. Man kan inte föra diskussioner utan att rangordna styrmedlen därför att CO2-skatten är det effektivaste styrmedlet, och därför är det den som vi måste utgå ifrån. försöker ge bilden av att halkar efter medan vi är ledande. Hon försöker också ge bilden av att vi inte gör något medan vi handlar mer än de flesta. Låt mig ta några exempel. Vi har varit pådrivande för en ökad användning av flexibla mekanismer, det i särklass mest effektiva sättet att ta ned CO2-utsläppen. När vi nu har haft genomgången av finansieringsläget inför är det alldeles uppenbart att är det EU-land som tar störst andel när det gäller finansieringen och vi har redan uppnått det vi har lovat, vilket många andra länder inte har gjort. De har alltså satsat mindre pengar och därtill inte levererat de pengar som de har sagt att de ska göra. Vi har gjort både och. Vi har lovat mest och vi har överpresterat i förhållande till löftet. Det är också uppenbart att vi under förra mandatperioden gjorde omfattande förändringar. Den socialdemokratiska regeringen genomförde en mycket märklig dieselnedsättning på jordbruket. Man skattebefriade diesel som en del av sin klimatpolitik och lät jordbruksmaskiner, tunga som de är, köra runt med skattebefriad diesel. Det är alldeles häpnadsväckande hur man tänkte ut den klimatpolitiken. Den har vi börjat avveckla. Det har gjort att vi har fått stora CO2-nedgångar till låg samhällsekonomisk kostnad, eftersom det naturligtvis var helt orimligt att befria en viss sektor från dieselnedsättning. Det här gör att vi har mycket goda förutsättningar att nå våra klimatmål. Som vi har konstaterat ser utvecklingen ut som att det finns väldigt goda förutsättningar att nå målen med de medel som har beslutats om och som ligger i planeringen. Betyder det här att vi ska luta oss tillbaka och inte göra någonting? Nej, det betyder naturligtvis att när vi närmar oss 2015 måste vi stämma av de här frågorna på nytt. Då är det ett antal frågor som står överst på dagordningen. Ska vi öka flexibla mekanismer? Ska vi avtrappa nedsättningarna bland annat för jordbruket och för den del av industrin som inte ingår i den handlande sektorn i snabbare takt? Det ger betydande effekter till låg kostnad. Ska vi höja den allmänna CO2-beskattningen, det effektivaste medlet vi har vid sidan av flexibla mekanismer och nedsättningar? De diskussionerna måste tas. Sedan kan man naturligtvis också titta på de mer marginella mekanismerna som kan nås via bilskatter och fordonsskatter. Det är alltså marginaljusteringar av ett system så att vi inte blandar ihop huvudsak och bisak här, därför att det är just hopblandning av huvudsak och bisak som de andra europeiska länderna ägnar sig åt. De talar om fordonsskatter och bilskatter därför att de inte vågar föra diskussionen med sina medborgare om koldioxidskatter. Jag tycker att det är viktigt att vi inte bidrar till att förvirra den diskussionen. Kyrkan ska stå mitt i byn. Den kyrkan heter koldioxidbeskattning. Det är den som ska vara vårt huvudinstrument. 95 (S): Finansministern säger att det är bra att hålla ordning på fakta när man debatterar. Det tycker jag också. Finansministern borde därför tänka över det mantra som han och andra använder när de hävdar att är mest ambitiöst när det gäller miljö- och klimatpolitik. Detta är nämligen inte sant. lever fortfarande på tidigare segrar, skulle jag vilja säga.