prot · GY09113 · 2011-06-10 00:00:00 — Jag samlar nu som sagt in synpunkter från projektägare när det gäller ytterligare förenklingsåtgärder som går att vidta, men det ska vara under bibehållen möjlighet till ansvarsutkrävande och kontroll av att resurserna går till rätt insatser. Jag tackar för interpellationsdebatten och önskar henne en god sommar! Överläggningen var härmed avslutad. 23 § Svar på interpellation 2010/11:433 om mobil- och Internetkostnader utomlands 128 Statsrådet (C): har frågat mig om jag avser att verka för att de lägre mobil- och Internetkostnaderna ska komma konsumenterna till del. Jag har uppfattat det som att undrar om jag avser att verka för att mobiloperatörerna ska sänka sina priser för att bättre återspegla de reglerade priser som finns inom EU på grossistnivå. finns en EU-förordning som fastställer maximala slutkundspriser för roaming för mobilsamtal och sms. Däremot regleras inte avgifterna för dataroaming som uppstår till exempel när man surfar, mejlar eller skickar mms på slutkundsnivå. I stället innehåller förordningen i den delen en reglering av priserna på grossistnivå. Därtill regleras att operatörerna måste ha kreditspärrar för roaming av datatrafik. Förordningen upphör att gälla och ska lämna en rapport om hur förordningen har fungerat och även lämna förslag på om regleringen ska bestå och om den ska omfatta även andra områden än . Som underlag för sitt arbete har kommissionen bland annat utfallet av den konsultation man hållit och ett yttrande från regleringsmyndigheternas samarbetsorgan, Berec. Kommissionens slutrapport kommer att innehålla förslag till hur vi fortsatt ska hantera frågan. Det förslaget ska då förhandlas mellan rådet och parlamentet. Utan att föregripa utfallet av den förhandlingen så kan jag konstatera att roamingregleringen har haft effekt. Roamingpriserna faller, vilket gynnar oss användare men gapet mellan grossistpriser och slutkundspriser är alldeles för stort vad gäller dataroaming. Jag ser det som att mobiloperatörerna inte har förstått allvaret i denna fråga. Det handlar om att se till att vi användare vågar och vill använda de digitala tjänsterna i våra mobiler och datorer även när vi reser över landgränser. Det tjänar alla på, inte minst operatörerna som får ökad trafik i sina nät. Jag är som liberal emot marknadsingripanden och önskar att vi kan lösa problemet på andra sätt än med prisreglering. Men jag är också tydlig med att om operatörerna inte sänker sina priser självmant, då kan andra åtgärder behöva övervägas. 129 (S): Jag tackar statsrådet för svaret. I denna ljuva firar många ungdomar studenten, så också i . Några kommer att åka utomlands sedan. Men det är inte bara unga människor som behöver uppmärksammas på eller kanske varnas för att det kan bli väldigt dyrt att använda sin mobil utomlands och även sin laptop, sin dator, sin platta eller vad man nu använder sig av. Det är viktigt att vi på många olika sätt berättar för konsumenterna att det här kan bli en dyr historia. Jag tycker att PTS gör ett bra arbete som lägger ut detta på sin hemsida och uppmanar konsumenter att vara uppmärksamma på hur de ska få ned sina mobilkostnader utomlands. Dessutom är jag glad över EU-samarbetet. Jag är glad över att vi har kommit så pass långt att vi kan ha en gemensam taxa och att vi successivt försöker sänka den gemensamma maxtaxan för vad som ska kunna tas ut. Däremot blir man mindre glad när man ser att det finns en differens mellan vad det egentligen kostar och vad de svenska mobiloperatörerna tar ut. Jag ser i svar att även ministern är orolig för vad som kommer att hända framöver. Det finns skäl för det. Jag ser också att ministern är beredd att ingripa om inte marknaden tar sitt eget ansvar, och det leder mig till mina följdfrågor. Vad kommer att hända om marknaden inte sänker sina kostnader, vilket de har utrymme att göra, utan ökar på sin vinst i stället för att ge det till konsumenterna? Vad tänker göra då? Inbjuder hon till samtal, eller ser hon till att PTS får större muskler? Vad är det ministern kan göra i detta läge? 130 Statsrådet (C): När det gäller synpunkter på svenska operatörer om att de borde sänka sina priser till slutkunderna är det precis som själv konstaterar. Jag är helt ense med henne om detta och känner frustration över att det tar sådan tid. De priser som operatörerna tar ut av sina slutkunder är långt ifrån rimliga, både sett till vad kostnaden är för operatörerna och i jämförelse med hur mycket kunderna får betala för att använda de här tjänsterna hemma i . Jag tycker att branschen har en hemläxa att göra. Jag accepterar inte att de inte sänker priserna självmant. Just därför är det här en fråga som jag har tagit upp i dialog och i de möten som jag har haft med ledningen för de fyra stora operatörerna i . Men förefaller det inte som att branschen själv förmår lösa problemet. Det är en klen tröst att konstatera att det här inte är något unikt svenskt problem, utan en situation som ser likartad ut i hela EU. Men jag är mån om att inte föregripa den rapport som kommer från kommissionen och de förestående förhandlingarna mellan rådet och parlamentet om hur den befintliga regleringen ska hanteras framöver. Det jag kan vara tydlig med är att jag tycker att vi ska fortsätta att betrakta detta som ett gemensamt problem där vi behöver hitta gemensamma lösningar. Däremot är jag inte helt övertygad om att prisreglering på slutkundsnivå är rätt väg att gå. Det vi vet om prisregleringar på slutkundsnivå är att de tenderar att bli eviga och inte avhjälper det underliggande problemet med bristande konkurrens. Men vi får som sagt avvakta och se vad kommissionen mer exakt föreslår. Jag är glad att har noterat att PTS så sent som tillsammans med och Konsumenternas tele-, tv- och Internetbyrå har gått ut med information till konsumenterna om att de bör vara observanta när de reser utomlands och vidta olika åtgärder för att se till att de inte kommer hem från sin utlandssemester och hittar en väldigt dyr faktura i brevlådan. 131 (S): Vi kan konstatera att vi har ett gemensamt problem. Vi kan också konstatera att PTS gör ett bra arbete. Det är glädjande att de inför vår debatt har lagt ut sin varning på hemsidan. Det har att göra med att många människor reser utomlands. Jag tänker följa det här noga. Jag hör att säger att hon också kommer att göra det men inte är beredd att ingripa. Vi har ett gemensamt problem. Jag ser fram emot de åtgärder som ministern kommer att vidta. 132 Statsrådet (C): För mig är det väldigt angeläget att svenska konsumenter ska våga ta med sig sin mobiltelefon och använda sina digitala tjänster även när de befinner sig utomlands. Omvänt måste de turister som kommer till våga använda tjänsterna. Det får inte hamna i en prisfråga i slutändan. är det viktigt att understryka att och ska vara en intressant marknad att investera i. Då måste det finnas incitament för lönsamhet. Men som jag sade inledningsvis är jag långt ifrån nöjd med takten i operatörernas förmåga att sänka kostnaderna. Jag tror att det ligger i deras eget intresse att se till att göra det, så att människor vågar använda de tjänster de erbjuder. Överläggningen var härmed avslutad. 24 § Svar på interpellation 2010/11:434 om IT-miljön i offentlig verksamhet 133 Statsrådet (C): har frågat om han avser att ta initiativ till att staten, kommunerna och landstingen ska förbättra sina IT-inköp och anpassa utbildningen till de anställda. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. IT-miljön blir en allt viktigare del av den offentliga sektorns vardag och det är viktigt att vi sköter den på ett sätt som är kostnadseffektivt och anpassat efter medarbetarnas kompetenser. Jag har bjudit in till tematiska rundabordssamtal. Digitalt innanförskap, e-förvaltning och digital kompetens var några av de teman som behandlades. Under dessa samtal inkom ett antal förslag om användbarhet och digital kompetens som jag avser att bereda vidare inom ramen för arbetet med att ta fram en digital agenda för som ska presenteras . Kammarkollegiet har vidare ett samlat ansvar för upphandlingen av ramavtal för den offentliga förvaltningen inom området informationsteknik. Genom att nyttja statliga ramavtal kan myndigheter inte bara spara resurser i form av tid och bättre priser och därmed åstadkomma besparingar för skattebetalarna utan dessutom skapa en bättre IT- och arbetsmiljö. Även kommuner och landsting kan ansluta sig till dessa ramavtal. Det är vidare viktigt att enkelhet och användbarhet står i fokus när kraven på IT-system specificeras vid upphandlingar. I upphandlingsspecifikationerna ställs ergonomiska krav på alla IT-inköp och användbarhetskrav på till exempel webbplatser. Kammarkollegiet deltar även i E-delegationens uppdrag att genomföra regeringens handlingsplan för e-förvaltning i syfte att nå målet så enkelt som möjligt för så många som möjligt. Handlingsplanen riktar sig till medborgare, företagare och den offentliga förvaltningens medarbetare. Det ankommer därmed på E-delegationen inom ramen för deras löpande arbete att föreslå åtgärder som regeringen behöver vidta för att förstärka användbarheten av IT-system och förstärkning av IT-utbildning för personalen. E-delegationen lämnar löpande förslag till regeringen var sjätte månad i SOU-form. Som även framgår ur regeringens skrivelse 2010/11:138 granskning av it inom statsförvaltningen och statliga it-projekt avser regeringen dessutom att utreda frågan om myndigheters outsourcing av IT-tjänster för att åstadkomma kostnadsbesparingar. 134 (S): Tack, statsrådet, även för detta svar! Anledningen till att jag har framställt den här interpellationen är att det finns många exempel på att det har blivit krångligare med IT fast det borde bli enklare. Egentligen tycker vi ju att IT-verktygen ska underlätta både för kunder och för våra olika verksamheter. Det finns exempel inom sjukvården där det har blivit krångligare för sjuksystrar och läkare att fylla i journaler när de ska göra det via nätet och inte på en blankett. Det har alltså inte förenklat för dem. Principen för oss när vi gör upphandlingar både i kommuner, landsting och inom de olika statliga förvaltningarna ska vara att vi ska underlätta och förenkla. Eftersom tid är pengar sparar vi då också pengar. Hur gör vi det på bästa sätt, och hur utvecklar vi detta? Om man låter tekniker och andra specialister, som inte ser problemen, göra inköpen tenderar det att bli krångligare. Det är därför en bra ansats som ministern har. Jag vet att E-delegationen gör ett mycket bra arbete, men ändå får jag höra sådana här exempel ute på fältet. Det finns även exempel från människor som ska beställa färdtjänst. 92-åringar måste beställa på ett krångligt sätt trots att man inte gärna kan vänta sig att de kan fylla i alla uppgifter. Både inom sjukvården och i kommunerna finns det många exempel där det inte funkar som man har tänkt sig. Här kan vi göra mycket genom att peka med hela handen, underlätta för inköpare och även utbilda dem som ska vara inköpare så att man ställer rätt upphandlingskrav. Jag tror att vi har mycket kvar att göra där. 135 Statsrådet (C): Jag instämmer gärna i att vi måste bli bättre på användbarhet. är användbarhet mycket svårt att reglera fram eftersom utvecklingen går så fort. Vad som i går var ett krångligt operativsystem som var svårt för gemene man att förstå med en massa inställningar och installationer är en surfplatta med en appstore som en treåring kan lära sig på en kvart. Utvecklingens hastighet gör det alltså väldigt svårt för oss att ställa relevanta krav. kan en reglering till och med vara hämmande på utvecklingen. Detta ska inte hindra oss från att försöka bli bättre. Vi ska använda de medel som står till vårt förfogande när det gäller upphandlingar vägledningar och riktlinjer för att främja en ökad användbarhet i de system som köps in eller utvecklas. När det gäller offentlig verksamhet behövs det gemensamma vägledningar och riktlinjer för bland annat användbarhet. Ett sådant arbete som jag nämnde i svaret är initierat och kommer att levereras , och E-delegationen har ju i uppdrag att ta fram en vägledning för webbutveckling som ska leda till att så många som möjligt ska kunna använda offentliga webbsidor och e-tjänster just i syfte att öka användbarheten och ha särskilt fokus på de behovs som äldre personer, personer med funktionsnedsättning och andra kan ha. Målsättningen är förstås att tillgodose deras krav. När det gäller IT-miljön för de anställda kan man väl konstatera att användbarhet och kompetens är två sidor av samma mynt. Det är bara genom att kontinuerligt jobba med båda de aspekterna som vi kan förbättra IT-miljön för de anställda, oavsett om det är anställda inom vården eller andra delar av den offentliga sektorn. är e-tillgänglighet ett begrepp som är viktigt att notera i det här sammanhanget. Det är en del av det vidare begreppet e-inkludering. E-tillgänglighet handlar om de hinder och svårigheter som användare i allmänhet och äldre och personer med funktionsnedsättning i synnerhet kan stöta på när de på lika villkor som vi andra försöker delta i informationssamhället. Trenden går mot globaliserade krav på e-tillgänglighet, och det pågår projekt för att ta fram en europeisk standard med tillhörande stödmaterial för offentlig upphandling av tillgänglig IT. Den nya standarden kommer, förväntar jag mig, att driva på marknaden inom området e-tillgänglighet väsentligt. 136 (S): Det är tveeggat när utvecklingen går framåt. Det kan till och med vara så att en sjuksyster på sin fritid med lätthet använder en läsplatta och en applikation för att ta till sig kunskaper medan hennes offentliga arbetsgivare inte har hängt med i den utvecklingen för att man inte har gjort rätt upphandlingar. Där kan det vara krångliga IT-system med krångliga sätt att ta sig in, och människor suckar djupt över att det krävs många moment för att fylla i en enda blankett. Där har vi inte varit tillräckligt duktiga som upphandlare. Vad kan vi göra mer? Jag tror att det hela har varit lite valhänt hanterat sedan Verva lades ned och man skulle ta fram 24-timmarswebben fram till dess E-delegationen fick arbetet och kunde sätta i gång på ett bra sätt, vilket man ju gör. Under den tiden tror jag att man har tappat en del. Vi måste ju se till att vi drar nytta av IT-systemen eftersom det finns så mycket bra och kvalitetsmässiga saker att använda oss av. Då är det beklagligt att våra offentliga uppköpare inte ligger i framkant. Dessutom har vi talat om IT i vården och om hur IT skulle kunna underlätta för vården. Man har sett det som en ny marknad, och många i företagsvärlden och IT-världen säger: Här kommer vi att kunna underlätta! Ändå står vi och stampar för att vi inte har rätt verktyg att upphandla med. Det irriterar mig när vi ser så bra saker som vi skulle kunna underlätta vården, skolan och annan offentlig verksamhet med och när vi skulle kunna ligga i framkant. ligger vi i stället långt efter. 137 Statsrådet (C): Användbarhet är ett ständigt aktuellt ämne och kommer alltid att vara det. Så länge som de tekniska möjligheterna utvecklas och möjligheten till förenkling finns kvar kommer det alltid att vara angeläget för oss att fortsatt arbeta med att öka användbarheten och därmed också öka tillgängligheten och delaktigheten i IT-samhället. När det gäller de e-tjänster om offentliga förvaltningar erbjuder eller de system som vi använder i offentlig sektor är det otroligt viktigt att vi lär oss att använda upphandlingsinstrumentet på rätt sätt för att ställa rätt krav. Jag instämmer gärna i att det finns en stor förbättringspotential för IT-användningen i vården. Det är just därför som regeringen tillsammans med SKL har tagit fram handlingsplanen Nationell e-hälsa för att just ta till vara IT:s möjligheter att hjälpa oss att erbjuda inte bara en god utan en bättre vård och en ökad patientsäkerhet. När man hör exempel som exemplet i där en sjuksköterska en dålig dag på jobbet kan behöva logga in i 17 olika datasystem inser man att det finns en del att göra när det gäller användbarhet. Det gäller inte minst när man kommer till det som jag brukar benämna kallelseyrken. Det är vårdyrken eller för den delen läraryrken i skolan. Det är människor som brinner för att utbilda barn eller vårda våra sjuka så att de blir friska. De kanske inte i första hand brinner för att lära sig komplicerade tekniska system. Men vi vet att om vi har en bra IT-användning i vården kan vi rädda liv. Det kan många gångar handla om att få tillgång till den information som finns om patienten i journaler på minuter eller kanske sekunder om det är ett allvarligt fall som kommer in till akuten. När det gäller användbarhet är andra sidan på myntet att de som ska använda systemen har rätt kompetens. Där vill jag gärna lyfta fram att det är ett otroligt viktigt uppdrag för arbetsgivarna att se till att den personal som de har anställda har rätt kompetens och får en ständigt uppdaterad kompetens för att använda de IT-system som förvaltningen förväntar sig att den ska använda och som kan underlätta arbetet. Det gäller oavsett om det handlar om sjuksköterskor eller lärare i skolan. Överläggningen var härmed avslutad. 25 § Svar på interpellation 2010/11:436 om kompetensförsörjning i bredbandsutbyggnaden 138 Statsrådet (C): har frågat mig vad jag avser att göra för att säkra kvalitetskraven på bredbandsutbyggnaden. Det övergripande målet för regeringens bredbandsstrategi är att ska ha bredband i världsklass. Utgångspunkten är att statens huvudsakliga roll är att se till att marknaden fungerar effektivt och att marknadsaktörerna ges goda förutsättningar för sin verksamhet i hela landet. Det innebär att det är marknaden som driver utvecklingen av bredband och gör investeringar i infrastruktur. I detta ingår också ansvar för kvalitet, robusthet och säkerhet i infrastrukturen enligt ansvarsprincipen samt för kompetensförsörjning. Det offentliga har ett ansvar där marknaden inte fungerar tillfredsställande och där allmänna intressen inte tillgodoses. Inom ramen för de statliga satsningar på bredband som finns landsbygdsprogrammet, kanalisationsstöd, regionala strukturprogram med mera samarbetar , , med marknadsaktörer, , , , , kommuner, länsstyrelser, landsting och regionförbund. Syftet med samarbetet är bland annat att öka kompetensen kring bredbandsutbyggnad och de stödformer som finns. Även inom ramen för Bredbandsforum, som regeringen tillskapat, sker samverkan mellan representanter för organisationer, företag och myndigheter. Frågor som diskuteras är bland annat tekniska lösningar, erfarenheter och problem samt hinder och utmaningar kring bredbandsutbyggnaden i landet. PTS och Bredbandsforum bedriver i samarbete med berörda aktörer projektet med pågående seminarieserien Byanät förbredband i världsklass som SSNF utför. Målsättningen är att byalagen ska skapa nät för sina byar och att alla som bor där ska ha möjlighet att få bredband med en hastighet om minst . PTS har genomfört åtta seminarier på olika platser i landet, och ett flertal till är planerade . i driver Länssamverkan Bredband på uppdrag av regeringen. Länssamverkan Bredband ansvarar bland annat för att sprida information, att följa och dokumentera utvecklingen av IT-infrastruktur och att verka för en säker IT-infrastruktur. Länssamverkan Bredband stimulerar också samverkan och samordning mellan berörda kommuner, länsstyrelser, landsting och regionförbund samt bistår också PTS inom ramen för deras bredbandsuppdrag. PTS arbete för robust elektronisk kommunikation bedrivs framgångsrikt genom offentlig-privat samverkan där PTS också bidrar med finansiering. Insatserna förebygger och motverkar sårbarheter samt bidrar till att näten återställs efter störningar. De åtgärder som vidtas är resultatet av såväl förslag från sektorns aktörer, andra myndigheter och organisationer som resultat av analyser gjorda vid PTS. PTS kommer att utarbeta en ny strategi för området. Strategin avses att publiceras . PTS har tillsammans med tagit fram dokumenten Robusta nät, Robusta noder, Nätdokumentation och SKA, säker kundanslutning, och i samband med detta bedrivit utbildningsinsatser. I samband med att PTS tilldelar medel för bredbandsutbyggnad ställs krav på mottagaren att följa rekommendationer vid etablering av fibernät. Mottagaren ska också säkerställa att det finns en organisation för långsiktig förvaltning av nätet samt att det ska finnas uppdaterad dokumentation. PTS håller också på att ta fram en vägledning för organisationer som ska upphandla elektronisk kommunikation. Inom ramen för det arbete som sker hos Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, , , med flera identifieras risk och sårbarheter i IT-infrastrukturen för elektroniska kommunikationer. Kunskapen kommer till nytta vid kvalitetssäkringsarbeten. Jag kan således konstatera att det pågår ett flertal initiativ på området som syftar till utbyggnad av bredband i alla delar landet men också till att vidmakthålla kvalitet och robusthet i bredbandsnäten samt kompetens hos dem som ansvarar för utbyggnad. 139 (S): läser upp en rad goda exempel på vad som har gjorts tidigare, och det är bra. Men jag är inte lika nöjd med utvecklingen som i det här fallet. Jag gläder mig verkligen över att vi satte i gång den stora bredbandsutbyggnaden eller ännu tidigare. Staten, marknaden, kommuner och länsstyrelser hjälptes gemensamt åt att se till att vi rullade ut nät över hela landet. Vi har kommit mycket långt i , och jag är mycket glad över att vi gjorde de ansatserna tidigare. Det var också i samband med det som den stora aktören tog ett stort ansvar för utbildningsfrågan och utbildade tekniker, ingenjörer och så vidare där man skulle bygga ut nät. Det handlar om dem som jobbar ute på fältet, ingenjörer och tekniker. har påvisat för mig vikten av att fortsätta kompetensutbildningen. De är oroade över att det kan bli bristyrken framöver när vi fortsätter att bygga ut de sista bitarna. Vi får nästa generations Internet och snabbare hastighet. Det finns också en generationsavgång bland de duktiga tekniker och andra som arbetar med dessa frågor ute på fältet. När de går i pension tappar man mycket av kunskapen. Vi ser att vi har en väldigt hög arbetslöshet som vi har bristyrken. Detta kommer också att bli bristyrken och är redan det. Ska vi ta ett extra språng framöver kommer det att finnas en stor brist på kunskap hos dem som gräver, lägger ned, kopplar ihop, sätter in i hyreshus och så vidare. Jag är orolig för det. Jag skulle vilja att ministern tog ett större ansvar eller en diskussion inom regeringen om vad regeringen gemensamt kan göra för att se till det utbildas fler inom detta område så att vi inte får flaskhalsproblem och av det skälet stoppar upp den viktiga utbyggnad som vi har framför oss. 140 Statsrådet (C): Låt mig inledningsvis konstatera att det är och ska vara marknadens aktörer som ska driva den tekniska utvecklingen och utvecklingen av tjänster och göra investeringar i den infrastruktur som krävs för bredband. Därmed har de också ett ansvar för kvalitet, robusthet och säkerhet i infrastruktur men också för kompetensförsörjningsfrågor. Däremot vilar det ett ansvar på oss alla som användare och kunder till olika Internetoperatörer att ställa relevanta krav på de förbindelser och därmed också nät som krävs för vår verksamhet. Det är också ett sätt att driva kompetensfrågorna vidare. När det gäller vad som kan göras och vad som görs kring kompetensförsörjningsfrågan kan man konstatera att nätägare, till exempel Svenska Stadsnät, samverkar inom . De driver ofta tillsammans med PTS olika projekt och aktiviteter för att förstärka kompetensen kring nät- och bredbandsutbyggnad. Det finns också många goda exempel på regionala och lokala initiativ som fokuserar på just kompetensutveckling. Ett exempel är från regionen med det oberoende . Det grundades och har 30 medlemmar. I fokuserar man på bredbandsteknologi.