prot · GZ0922 · 2011-10-25 00:00:00 — Hur kan man hävda att det är bäst för alla om , och har samma ränta? Och hur kan man säga att det är bäst om olika ekonomier med helt olika förutsättningar ska ha samma växelkurs? Jag tycker att det är att inte ta till sig kunskap i en orolig tid. I mitt tidigare inlägg talade jag om hur bra det är att svenska folket röstade nej till euron. står vi inför ett annat viktigt val i ekonomin, framför allt i den europeiska ekonomiska politiken. Det handlar om vilka styrmedel som ska användas. Framför allt handlar det just nu om den så kallade Tobinskatten, en skatt på EU-nivå en skatt avseende finansiella transaktioner. Skatten har fått sitt namn efter en annan Nobelpristagare, . har lyssnat till den gröna rörelsen och drivit fram ett förslag. Såväl som är positiva till ett införande. Kommissionens ordförande har sagt så här om Tobinskatten: Skatten vore bra eftersom det är dags för finanssektorn att ge tillbaka ett bidrag till samhället. Det handlar om rättvisa. Om resten av samhällssektorerna bidrar, varför ska då inte banker också bidra? Tobinskatten beräknas dra in . Intäkterna är tänkta att delas mellan EU och medlemsländerna. Skatten är tänkt att gälla och ska omfatta finansiella transaktioner mellan institutioner där åtminstone den ena parten finns inom EU. Det handlar om skatt på handel med aktier, obligationer och derivat som utförs framför allt mellan banker. Skatten gäller alltså inte medborgare och företag. Bolån, banklån, försäkringar och andra normala transaktioner för privatpersoner omfattas inte av skatten. Däremot skulle en sådan här skatt stabilisera de finansiella marknaderna och göra att flödena blev lite långsammare och lite mindre ryckiga. I råder det stor enighet om att ett införande av en sådan bankskatt vore lämpligt. Det är till stor del de mäktiga bankerna med sina omtalade bonuskulturer och väldiga vinster som ligger bakom både finanskrisen och skuldkrisen. Det är banker och andra finansiella institut som låg bakom den lånekarusell i som orsakade finanskrisen 20082009. Det är också i mycket stor utsträckning bankerna i , till exempel i och , som lämnat gigantiska lån till och trots att länderna gått med budgetunderskott som bara blivit större och större och alltså inte varit kreditvärdiga. Trots denna uppenbara misskötsel av bankerna och trots att såväl som och är överens om att en bankskatt på finansiella transaktioner behövs säger den nej. I tv talar du, , gärna om hur bankerna behöver stramas upp och skärpa sig. Men när du har möjlighet att verkligen ställa dig på samma sida som vanligt folk och klargöra att även bankerna måste ta del av den nota som de själva bidragit till, varit med om att orsaka, säger du nej. Vi i anser att bankerna ska ta ett ökat ansvar, och vi säger ja till en skatt på finansiella transaktioner på EU-nivå. Jag skulle vilja säga som kanske skulle ha sagt: or not , that is the question. Jag vill gärna ha ett besked från övriga partier här i . Varför har ni så svårt att acceptera en Tobinskatt som gör att bankerna får betala en del av krishanteringen? 13 (FP): Svaret på den sista frågan är att en sådan skatt inte skulle fungera. Den skulle inte ge några intäkter därför att handeln med värdepapper då skulle flytta från till andra delar av världen där man inte har den här skatten. Låt mig också ge ett svar till Per om . Jag har väl aldrig varit någon riktigt stark anhängare av honom och hans enögdhet i många sammanhang. Men en läxa av är att vi delvis tittade på fel frågor. Med liv och lust diskuterade vi ett optimalt valutaområde, asymmetriska chocker och allt möjligt annat. Men det var inte där problemet låg. Problemet låg i skulduppbyggnaden, i att vissa länder tillät sig att ha allt större budgetunderskott. Det är nyckeln. Det är kärnfrågan. Jag vänder mig nu till . Varför gör jag det? Jo, därför att vi införde en ny ordning i med utgiftstak, överskottsmål och ett finanspolitiskt ramverk vars centrala ambition var att förhindra nya skuldkriser och att förhindra att budgetunderskott uppstår i . Det parti som systematiskt och med störst kraft varit emot sådana här spärrar mot skulduppbyggnad och underskott är . Hade suttit vid makten hade med en oändligt mycket större sannolikhet tillhört bottenligan bland de skuldtyngda länderna. När talar om dessa frågor är det som att bocken är satt till trädgårdsmästare. Med hans politik hade varit ett djupt skuldsatt land med stora underskott år . (Applåder) En annan aspekt beträffande är detta med solidaritet. Här ser vi på tv-skärmarna förtvivlade människor och fackföreningar demonstrera mot det som pågår. Vad gör då partikamrat i när denne pressar statsministern? Jo, han kräver att statsministern ger garantier för att aldrig ska hjälpa dessa länder. Att dessa människor i nöd måste garanteras frånvaron av svenskt stöd har varit linje. Något mer osolidariskt har jag aldrig hört i . Det duger inte att sjunga Internationalen på möten och att gå omkring med plakat. Det är vid individuella möten med människor som ligger illa till som solidariteten testas. (Applåder) Nej, , du är inte solidarisk och du har inte förmått driva en politik mot en skulduppbyggnad i ! Jag håller med om väldigt mycket av det som här sagt. Men jag blev lite förvånad när han talade om tecken på att nyliberalismen nått vägs ände. Men jag fattade det , i och med det andra inlägget. Man måste ändå säga att de sydeuropeiska länder som inte klarat den här situationen är länder som mer präglas av feodalism, av skråväsen och av gamla ekonomiska strukturer. Där är det en brist på ekonomisk liberalism. Det är det som varit deras problem konkurrensbegränsningar och bristande kontroller. Jag tror att det behövs en något mer modifierad eller nyanserad analys när det sägs att nyliberalismen är skuld till att man befinner sig där man är. Det gäller förvisso Wall Street och dem. Jag tror att det är vad syftade på. Jag håller med om att det är ett otroligt viktigt arbete som pågår i och i andra länder för att på olika sätt säkra och reglera den finansiella sektorn och bankerna. 14 (C): Vi är inne i ett avgörande skede som kräver akut problemhantering för att en finansiell kollaps ska undvikas. När denna kritiska situation förhoppningsvis fått en lösning gäller det dock att blicka framåt. har nämligen inte råd att vara introvert och osäkert alltför länge inte i en värld som präglas av globalisering, strukturomvandling och ett kunskapsintensivt näringsliv som drivs av förändringsförmåga, entreprenörskap och innovation. Det finns ingen naturlag som säger att kommer att fortsätta vara en rik och välmående del av världen. Vi har som få delar av världen stora ekonomiska, befolkningsmässiga och politiska problem att knäcka. Därför gäller det att vi tar EU:s nya tillväxtstrategi, 2020, på betydligt större allvar än dess föregångare Lissabonstrategin, som i mångt och mycket var ett misslyckande. EU:s medlemsländer har under en lång följd av år sackat efter till exempel , inte minst när det gäller tillväxt, konkurrenskraft och produktivitet. Det här kommer inte att gå framöver om vi ska behålla vår status som en ekonomisk supermakt. Att återupprätta EU:s konkurrenskraft och tillväxtpotential kommer att vara lika grundläggande som att värna ekonomisk och finansiell stabilitet. Även här handlar det om att alla länder måste göra sin hemläxa för sitt eget och för bästa. Det ska heller inte vara möjligt att åka snålskjuts på andra, utan alla måste ta sitt gemensamma ansvar. När jag lyssnar på denna debatt känner jag mig väldigt nöjd över att vi har en alliansregering här i . Jag frågar mig hur alternativet hade sett ut. används av delar av det gamla, förlorande regeringsalternativet som en auktoritet och källa. Andra delar beskriver honom som en elak människa som ville folk illa. Jag anser att riskerar att kasta ut barnet med badvattnet när han i svepande ordalag kritiserar det han kallar för avregleringar, vilket i grunden var sunda reformer västvärlden gjorde och som genomförde under namn som och . Har ringt till och berättat att det gamla arbetarepartiet numera tar avstånd från de reformer som fortsatte att göra rikt? vill ha mer regleringar. Jag tror att alla är överens om att vi måste förändra regleringarna, men verkar se ett egenvärde i mer regleringar och nya skatter. Tobinskatten öppnar nu även Socialdemokraterna för. Jag är väldigt oroad för att detta skulle innebära ett fattigare och där folk och företag får svårare att få finansiering för att förverkliga sina idéer. Det ekonomiska systemet sitter ihop, och man kan inte göra det så enkelt för sig att man säger att allt är fel. Det finns saker som är fel, och dem ska vi rätta till. Så skulle det vara om var finansminister. Tänk då om var finansminister, eller någon av hans efterföljare vem det nu blir! Både här och i Agenda ställer svensk välfärd mot svenska insatser för ett sunt europeiskt banksystem. Gör man denna uppdelning förstår man inte väldigt grundläggande samband i den svenska ekonomin, och det är uppriktigt sagt oroande att ett svenskt riksdagsparti står och debatterar så. För övrigt håller jag med angående just Tobinskatten; det är en i grunden feltänkt konstruktion. Det finns betydligt bättre sätt, om det nu är nödvändigt, för denna sektor att betala mer i skatt. 15 (SD): Om det nu är någon som undrar: Tobinskatt nej, tack. Finansministern talar sig varm för IFSF. har tvingats garantera nästan till stödfonden IFSF. Det motsvarar per finne eller, om man så vill, av normala EU-avgifter för . Det är väl inte undra på att det finska folket börjar bli lite surt. Tänk om räddningsaktionerna för euron verkligen skulle lyckas! Tänk om man med bland annat svenska skattebetalares pengar verkligen skulle kunna förhindra en kollaps av banksystemet inom eurozonen! Tänk om man från den sida, i samarbete med andra EU-länder, räddar världen från en än värre kris genom att pumpa in svenska skattepengar i andra EU-länders banksystem! Vilken lycka det vore fantastiskt. Då är väl allt bra och all oro över. Men det är ju inte så; det är konstgjord andning. Grundläggande förutsättningar för att få eurozonen, den inre marknaden och den europeiska unionen att fungera är inte på plats. Vi har inte liknande spelregler i samtliga berörda länder. Förutsättningarna för och kraven på penningpolitiken ser olika ut beroende på vart man kommer i eurozonen, och för all del i övriga EU. Det finns inga som helst förutsättningar för en fungerande euro. Att satsa svenska skattepengar på detta svarta hål är fullständigt huvudlöst. Det är som att spela en landskamp i fotboll där spelare, medier och publik är på plats men där man glömde att rita linjer och inte bjöd in några domare. Det blir fullständigt kaos. Det ni eventuellt kan göra med era räddningspaket är att ge lagen lite lugn och ro i halvlek. Men sedan ska de ut i andra halvlek, och vad händer då? Planen ser likadan ut, och det finns fortfarande inga domare. kanske man till äventyrs tror att vi sverigedemokrater är för hårdare EU-regleringar och att närmare knyta till EU. Nej, det är inte så. Ni behöver inte vara oroliga. Vi motsätter oss hårdare ekonomisk styrning för EU. Vi motsätter oss ytterligare skärpta krav på harmonisering av EU-ländernas lagar och regler, och vi värnar ett fritt och självständigt . Sanningen är att det finns en majoritet i denna kammare för att införa euro i . Problemet för euroförespråkarna i denna kammare, och anledningen till att de just nu inte lyfter upp frågan, är att det opinionsmässigt är lite fel läge lindrigt sagt. Men är det så att man alltid ska invänta rätt opinionsläge när man ska ha en folkomröstning? Ja, det brukar vara så när det gäller EU-förespråkares sida. Egentligen borde man dock generellt ha folkomröstningar när man kommer med en idé och står bakom denna, som till exempel i valrörelsen . Han och ville ha en förnyad folkomröstning om euron. Ja, men då gör vi det! Vi tar den i vår! Vi ställer upp på det. Vi ställer upp på att ha en folkomröstning om svenskt medlemskap i , så att vi därefter kan begrava denna stolliga idé för alltid. I detta anförande instämde (SD). 16 (V): Demonstrationerna i olika delar av världen har nämnts här. Som sade: Det är inte mot euron man demonstrerar i , i eller i . Vad demonstrerar vi för då, och vad demonstrerar vi mot? Jo, vi demonstrerar mot den avdemokratisering som sker när avregleringar och privatiseringar leder till ökad marknadsstyrning och minskat politiskt och demokratiskt inflytande. Vi demonstrerar också mot den överstatlighet som leder till att politiska beslut blir svårare att fatta. En gemensam penningpolitik fungerar inte; det visar den nuvarande situationen. Den förutsätter, för att få en möjlighet att fungera, också en gemensam finanspolitik. Det leder till mer överstatlighet, en europeisk finansminister, euroobligationer och minskad demokrati. Vi demonstrerar mot orättvisorna. Vi demonstrerar mot att klyftorna ökar. Vi demonstrerar mot att de som ska betala priset i länder i kris alltid är de som aldrig blev bjudna på festen. Pensionsåldern ska höjas, lönerna ska sänkas, välfärden ska urholkas och fattigdomen ska öka. Allt detta förvärrar krisen och försvårar återhämtningen. Vi demonstrerar mot girigheten hos de fåtal som tillskansar sig stora bonusar och skattesänkningar när andra, framför allt sjuka, arbetslösa och pensionärer, får betala notan. Vi behöver reglera finansmarknaden. Vi behöver ingen bankakut som puttar in pengar, inte för att rädda välfärden och jobben utan de franska och italienska bankernas spekulation. Vi behöver en skatt på finansiella transaktioner som gör att de finansiella institutionerna är med och betalar. Vi behöver investera i klimatåtgärder, i minskade klyftor, i fler jobb och ökad välfärd det som ni i regeringen inte har råd med. Men till bankerna och deras spekulationer finns det alltid pengar. 10 miljarder för att rädda de franska och italienska bankerna har ni råd med, och det är ni inte ensamma om. Det gäller alla partier i denna riksdag utom . fick ett litet utbrott. Det brukar han få, och det är alltid lika roligt. var med och styrde. Vi har fått mycket kritik av för vad vi då åstadkom. Men en sak som vi åstadkom är just denna: 1998, när vi tog över, var den svenska statsskulden av bruttonationalprodukten. När vi lämnade 2006 var den av bruttonationalprodukten. Vad var alltså resultatet av att var med och styrde? Ja, det var i alla fall inte ett slöseri med allmänna medel, det var inte en ökande statsskuld och det var inte ett galopperande underskott, utan det var en ansvarsfull ekonomisk politik. Vi misslyckades med en del, och vi kunde ha gjort annat bättre. Men kom inte och påstå att de ansvarslösa är vi som har fått ned statsskulden! Solidaritet pratade om, men det är inte ett parti i den här , inklusive liberalerna, som har föreslagit en enda krona till . Ni har inte gjort det, och berömmer sig för att vi inte har varit med och betalat till . Så solidarisk var . Nej, lösning är euron. Vi ska gå med i euron så fort som möjligt, ju förr desto bättre. Det här sade jag i partiledardebatten, och det gäller lika mycket . Jag sade det då till och jag säger det nu till . Du och står där på kajen i och ropar efter Titanic: Vi vill följa med! Det är en usel politik, . 17 (KD): Vi har hört många olika partier, och vi har kanske lite olika uppfattning om vad som är orsaken till krisen. Men som vi ser det bottnar det i de statsfinansiella delarna. Kan man hålla koll på det egna landets statsfinanser har man också handlingsfrihet och slipper att stå med mössan i hand och fråga efter lån. Ja, vi har en del som är emot EU över huvud taget här. Det är två partier. Vi har de som är för EU-samarbetet. De är desto fler i den här samlingen. Sedan råder det delade meningar om ifall vi ska vara med i eurosamarbetet eller inte. Ska vi gå med ? Svar: Nej, det är en självklarhet. I det här läget måste man reda ut den här obalansen innan man kan ta ställning till detta. Samarbete kräver lojalitet, och jag var inne på det. Det kräver förhållningssätt. Och regelverkens utformning kan ställas i proportion till hur länderna var för sig sköter sig i det här samarbetet. Om det inte fungerar ja, då måste det till fler regelverk. Och den kris som vi befinner oss i nu leder faktiskt till den yttersta prövningen av detta samarbete. Obalanserna måste korrigeras, och testas samarbetet i på allvar. Finansminister har tillsammans med övriga beskrivit en massa åtgärder som är på gång, men jag ska inte gå in på dem. Jag vill deklarera vad vi kristdemokrater tror på. Vi tror faktiskt på det här samarbetet med EU. Vi tror på grundtanken med EU. Vi tror på ett eurosamarbete som på sitt sätt faktiskt är någonting positivt. Vi tror på den solidariska kraft som visar sig i den kraftsamling som pågår i och inom euroområdet. Varför tror vi på det? Jo, därför att vi tror att det gynnar de mest ekonomiskt utsatta. Det gynnar dem som har de minsta marginalerna, och det håller ihop ett som gång på gång slagits sönder genom otaliga krig. Det är vad vi kristdemokrater tror på. Men samarbete är inte lätt. Det blir obalanser och uppstår kriser, och vi är i en sådan . Sedan tycker jag att det är lite lustigt när försöker göra sig lustig kring detta att folk som rånar banker får fängelse och att banker som rånar folk får bonusar. Det kanske är ett skämt som hör hemma i fikarummet, men jag tycker inte att det är ett skämt som passar här inne, om jag ska vara allvarlig. Av vilken anledning? Jo, därför att står här och förordar en bankdelningslag. Han står upp för det, och det kan man göra. Men det innebär då att han fortsätter att tycka att banker ska ha chansen att råna folk. Det blir konsekvensen av det hela. Annars måste du gå in och förstatliga varenda bank. Är det detta som du vill ha sagt ska du också säga i talarstolen: Jag vill förstatliga alla banker. Annars har du gett en möjlighet för den här linjen att fortsätta fungera åt det hållet. vill reglera mer. Här tycker jag också att det är tydligt, och jag håller helt med om vad säger, att det ju är brist på dessa avregleringar som har bidragit till en stor del av den situation man är inne i . Tobinsskatten vill Per ha lite respons på. Ja, Tobinskatt skulle fungera om alla länder vore med på det, men så är inte fallet. Vad Per vill införa innebär att företag och börsen försvinner någon annanstans. De kommer att hamna utanför och de länder som är med i Tobinskattens del. Vi vet hur det gick med valpskatten, som har provats här i , och hur den gynnade de olika företagen. : Mot samarbete det tycker jag framgår väldigt tydligt står tillsammans med , framför allt i den här frågan. Det är en tydlig skiljelinje i svensk politik, och det är någonting som jag tycker att vi ska ta med oss från den här debatten. 18 Finansminister (M): Bakgrunden till den ekonomiska kris vi nu ser är årtionden av felaktiga ekonomiska beslut. Det går inte att komma ifrån att det handlar om att länder i och utanför har byggt upp för stora underskott. Man har dragit på sig större offentliga utgifter än man är beredd att betala skatt för. Man har dragit på sig kostsamma system som inte ger så goda effekter på tillväxten som man har hoppats på. Det här är sant för , det är sant för och det är sant för och . Vi har haft för lite av tillväxtpolitik och grundläggande reformer som gör att marknader fungerar. Det är ingen slump att i alla de konkurrenskraftsmätningar som görs kommer sist bland de europeiska länderna. Det är ingen slump att man har högst detaljhandelsmarginaler och högst priser på många produkter. Det är ingen slump att man har den lägsta andelen utrikeshandel bland de europeiska länderna. Det har handlat om att vi har haft en alldeles för svag tillsyn och alldeles för svag reglering av de finansiella systemen. I alltför många länder har man talat om finansplatser och expansiva utvecklingar av banksystem som i grund och botten inte svarat mot en realekonomisk grund. Det är klart att den finansiella sektorn framöver måste regleras och hanteras med stramare tyglar. Det är därför som vi i som första land har infört en stabilitetsavgift, och andra har följt efter oss, inte minst i men också här i . Bankerna får helt enkelt sätta av pengar nog för att vi ska kunna hantera framtida bankkriser. Det där är säkert åtgärder som vi kan gå vidare med liksom likviditetsavgifter, som gör att vi får en ersättning för de risker bankerna tar med sin dollarfinansiering. Det är alldeles uppenbart att vi i har kunnat ta över ägande av banker. I och har aktieägarna inte fått behålla sina andelar, utan staten har säkrat sina pengar. Det här är sant i , det här är sant i . Det är det som är den grundläggande utgångspunkten för det samarbete vi har och det arbete som vi ska driva framåt. har sin plats i . Den platsen är den enda där vi har en möjlighet att göra våra intressen hörda. Därför ska vi driva en fortsatt aktiv Europapolitik. 19 (S): Det talas om avregleringar här, och man pekar på att och inte har reglerat i tillräcklig utsträckning. Men min poäng är att det började i den avreglerade finanssektorn. Det började med att , en investmentbank som egentligen var helt oreglerad, föll. Det var ju så det hela började. Sedan fick det spridningseffekter över hela världen på grund av att finansmarknaderna är så sammanflätade. Jag ska bara ta några exempel på era idealländer. , den keltiska tigern, hade väldigt starka statsfinanser före finanskrisen men har väldigt dåliga statsfinanser på grund av att man fick gå in och ta hand om bankerna. hade också starka statsfinanser före krisen, lika starka som , men har också drabbats av en skuldkris därför att man har fått gå in och ta hand om bankerna. Grundproblemet är den finansiella marknaden och att den har varit så pass avreglerad. Man kan peka på , men vad drar ni för slutsatser av som är den mest avreglerade marknaden enligt ert sätt att se det och den keltiska tiger som vi skulle inspireras av i ? Det finns en del insikter som bör spridas, och man ska inte slentrianmässigt peka på . Problemet är mycket större än så. Jag har aldrig sett några demonstrationer mot överstatlighet eller mot euron någonstans, inte ens i som är en del av eurosamarbetet. Där demonstrerar ungdomar och andra mot de sociala nedskärningarna, mot den ökade arbetslösheten och mot att trygghetsnäten försämras. Det är dessa problem vi har att ta itu med. Då kan det ibland finnas skäl för bankstöd för att se till att den finansiella sektorn och bankerna inte rasar samman och att det får spridningseffekter. Det kan även få spridningseffekter i , men då ska vi se till att vi har säkerheter. I detta sammanhang heter säkerhet statligt ägande, och det borde bejaka. 20 PER (MP): Jag kan inte undgå att bli lite beklämd över de reaktioner jag har fått här i kammaren på min fråga om skatt på finansiella transaktioner. Det som kommer fram är en enorm rädsla och osäkerhet. Man går från att hävda att ekonomi i grunden är stark och att Europasamarbetet gör att vi får en stark och stor ekonomisk zon till att så fort en Tobinskatt eller skatt på finansiella transaktioner nämns vända och hävda att ekonomi inte är vatten värd. Så fort vi inför en sådan skatt på finansiella transaktioner kommer alla investeringar att försvinna från till andra delar av världen. Denna politik går inte ihop, och man måste bestämma sig. Tror man på ekonomi eller inte? Om man tror på den är det rimligt att införa en skatt på finansiella transaktioner som gör att bankerna är med och betalar en del av den krishantering som behöver. När vi nu har chansen och hör i , i och Barroso i säga att detta är bra drar svenska politiker och framför allt den politiska majoriteten i i bromsen i stället för att försöka se om det kan vara en väg framåt. Det är beklagligt. Något annat som är beklagligt är att man försöker använda krisen i för att skapa ökad överstatlighet och gå mot mer av ett . Det är något som vi i motsätter oss.