prot · GY0983 · 2011-04-06 00:00:00 — Jag kan citera direkt från artikeln att ett bekymmer för räddningstjänsten är att reglerna för a-kasseersättning ställer till det när deltidspersonal ska rekryteras och att man har upplevt flera fall där personal har fått tacka nej på grund av detta. Signaler likt den här stärker oss i uppfattningen att det finns annat än den negativa befolkningsutvecklingen som förklarar svårigheten med att rekrytera deltidsbrandmän. Vi noterar med tillfredsställelse att resten av utskottet har anslutit sig till denna linje. Utskottet och ger därmed förhoppningsvis ett tydligt uppdrag till regeringen att återkomma efter fullgjort uppdrag. Regeringen ska återkomma med förslag på åtgärder för att förbättra möjligheterna för våra kommuner och räddningstjänstförbund att klara rekryteringsfrågan. Detta är en fråga som ytterst mynnar ut i att uppnå god tillgänglighet för medborgarna när det gäller att få hjälp i nödlägen. Det är en fråga som handlar om en rimlig trygghets- och säkerhetsnivå vid påfrestningar och olyckor. Det finns ett mantra som handlar om vård, skola och omsorg, ett mantra som även jag har använt mig av vid olika tillfällen. Men det finns också andra områden inom det offentliga ansvaret som förtjänar att uppmärksammas och tillgodoses, för att åstadkomma trygghet och säkerhet för våra medborgare. Därmed, fru talman, vill jag återigen yrka bifall till förslaget i betänkandet. I detta anförande instämde , , , och (alla S). 162 (M): debatterar vi ett motionsbetänkande som berör 25 motioner. Flera av motionerna tar upp viktiga frågor gällande krisberedskap, räddningstjänst, helikoptertransporter och, som vi hörde , deltidsbrandmän bara för att ge några exempel från innehållet. Betänkandet tar upp sådant som gemene man är intresserad av och därtill anser vara livsnödvändigt i vissa situationer. Ringer man 112 och meddelar om en brand vill man att räddningstjänsten rycker ut omgående, . Alliansregeringen har sedan tillträdet 2006 arbetat aktivt med att stärka samhällets förmåga att hantera kriser. I efterdyningarna till tsunamikatastrofen 2005 och den därpå följande katastrofkommissionen inrättade regeringen kansliet för krishantering i . Kansliet är bemannat dygnet om för att kunna lämna stöd och information till regeringen, när så anbefalles. inrättades Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Bildandet av MSB har medfört bättre samverkan mellan samhällets olika aktörer som agerar vid inträffade händelser. Myndigheten har endast på nacken men har redan kommit i gång mycket bra. MSB är inte enbart ett samordnande organ utan förfogar också över ett antal förmågor och resurser som är särskilt framtagna för att kunna användas vid olika typer av nationella och internationella kris- och katastrofsituationer. Resurserna består i huvudsak av särskilt utbildad personal med olika typer av expertkunskaper och av materiel som är anpassat för olika typer av insatsmoduler. På internationell nivå har alliansregeringen till exempel varit högst delaktig i att utveckla det nordiska samarbetet. I Hagadeklarationen, som antogs 2009, enades de nordiska länderna om att utveckla samarbetet kring räddningstjänst, kriskommunikation till befolkningen, användandet av frivillig resurs samt forskning och utveckling. Ett praktiskt exempel på detta nordiska samarbete är att bidrog med personal från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap i under klimatmötet . Drygt ett fyrtiotal personer fanns på plats som förhandsförstärkning av den danska räddningstjänsten, om denna förmåga mot förmodan skulle ha behövts. påbörjade regeringen ett omfattande arbete med att följa upp den reformering av räddningstjänstlagstiftningen som genomfördes , då lagen om skydd mot olyckor infördes. I uppdraget ingick att beskriva, analysera och värdera hur reformen har förverkligats, i första hand för kommunerna, och ange i vilken grad intentionerna bakom reformen har uppnåtts. Resultatet av uppföljningsarbetet är ett antal åtgärder för att förbättra räddningstjänst- och brandskyddsarbetet. För att säkerställa god tillgänglighet till räddningstjänst, framför allt på landsbygden, har alliansregeringen gett MSB i uppdrag att hitta former för alternativa lösningar inom räddningstjänsten. Detta sker i samverkan med , samt länsstyrelserna i , och län. Även kommunerna i de aktuella länen ska bjudas in , som omfattar . Uppdraget ska redovisas senare under detta år. MSB har även fått i uppdrag att fortsätta att utveckla arbetet med den nationella strategin för att stärka brandskyddet genom stöd till enskilda. Myndigheten ska redovisa strategin i slutet av detta år. Jag vill ta tillfället i akt och kommentera ett av de tre tillkännagivanden som ligger i betänkandet, nämligen det gällande helikoptertransporter. När det gäller transport av sjuk eller skadad person är hälso- och sjukvårdslagen tydlig med att det är uppgift att utföra denna transport, oavsett om det gäller ambulans på väg eller luftburen transport. Ett enigt socialutskott, som yttrat sig i denna del, instämmer i detta. Flera landsting har egna ambulanshelikoptrar. Jag kan exemplifiera detta med , som har detta . Där diskuterar man också att införa en andra ambulanshelikopter, eftersom den som finns används mycket intensivt. För helikoptertransporter vid flyg- eller sjöräddning gäller att de sker via avtal med . I detta sammanhang vill jag lyfta fram SKL:s helikopterprojekt på initiativ från , och , där uppdraget är att ta fram underlag för beslut om samverkan avseende luftburen ambulansverksamhet mellan landsting, stat och . En rapport kring detta lämnas . Utöver detta har MSB ett regeringsuppdrag om att föreslå bättre samordning och samverkan mellan samhällets olika grenar inom räddningstjänsten. Även det uppdraget ska redovisas under detta år. Låt oss invänta de utredningar och projekt som pågår och därefter ta förnyad ställning! Med det sagda vill jag visa på det omfattande arbete som pågår såväl nationellt som på ett internationellt plan för att stärka vår förmåga att hantera kriser och för att förbättra brandskydd och tillgång till räddningstjänst. Slutligen yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. (Applåder) I detta anförande instämde , Abdirizak Waberi och (alla M) samt (FP). 163 (S) replik: Jag delar uppfattningen att vi alla bör ta till oss av de erfarenheter som samhället erbjuder i olika sammanhang. Det var bland annat därför som jag talade om ett träningsläger som vi sedan nyttjade vid ett riktigt skarpt läge . Men då ter det sig en aning märkligt att självt valde att avstå från deltagande i den stora krisövning som MSB anordnade som handlade om en simulerad kärnkraftsolycka. Det vore spännande att höra hur min ärade kollega resonerar kring den upplysningen. 164 (M) replik: Jag kan inte tala för vad gör eller inte gör. Däremot ser jag fram emot den utredning eller rättare sagt den rapport från samövningen som komma ska. Och jag är fullt medveten om att också kommer att ta del av denna. 165 (S) replik: Jag uppfattar svaret från som att han instämmer i den fundering som jag har kring uteblivna medverkan. Förhoppningsvis väljer man i fortsättningen att delta i den typen av övningar. 166 (M) replik: Vi har fri tolkningsrätt också i detta hänseende. Men detta var rena fakta från min sida. 167 (FP): Jag vill inleda med att yrka bifall till förslaget i försvarsutskottets betänkande och avslag på de reservationer som redovisas i ärendet. Samnyttjande av befintliga helikopterresurser är i sanning en mycket god sak. Det innebär inte bara ett samhällsekonomiskt effektivt resursutnyttjande, utan det leder också till att de helikopterresurser vi förfogar över blir bättre beredda och mer operativa. En gång kunde även Försvarsmaktens helikoptrar flyga patienter för landstingens räkning, och detta krav på att ständigt fungera ledde enligt min mening också till ett mer välfungerande helikoptervapen i det svenska försvaret. Ansvaret för patienttransporter ligger mycket riktigt på landstingen. Och det är väl bra att man nu på olika sätt ser över möjligheten att åstadkomma ett bättre samnyttjande. De reservationer som finns i ärendet gäller bland annat ett krav på utredning om långsiktig livsmedelsförsörjning. Jag är lite osäker på om detta på ett tydligt sätt kan kopplas till just inträde i Europeiska unionen. Jag vill mer minnas att det handlade om ett slut på det och en tillnyktring när man blickade över de beredskapsproblem som hade. I det här fallet är det viktigt att understryka att den frågan har utretts , och enligt regeringen kommer det att bli en lagrådsremiss . Det innebär att vi har ett mycket aktuellt beredningsläge, och vi har en stark beredskap för att gå vidare med förslag. Mot den bakgrunden skulle oppositionen möjligen ha kunnat spara en smula på det politiska krutet. Jag vill inte fördjupa diskussionen om hur en plötslig oljebrist kommer att slå mot den svenska jordbruksproduktionen eller livsmedelsproduktionen, men de flesta bedömare är överens om att ett allt högre oljepris kommer att fasa ut fossila bränslen, inte bara ur jordbruket utan också ur stora delar av transportsektorn och industrin. har en reservation som gäller vatten och avlopp. Man oroar sig för möjliga kommande klimatförändringar och för vad det kan innebära för våra möjligheter att tillhandahålla rent dricksvatten och omhänderta samhällets avloppsvatten. Det är viktigt att samhället alltid har en bra beredskap för de oväntade händelserna, för de riktigt svåra situationerna och för naturkatastroferna. Jag kan konstatera att försvarsutskottet har understött en bättre svensk beredskap på det här området. Men jag vill, fru talman, ändå varna för de ganska långtgående skrivningar som finns i reservation. Intrycket är egentligen inte att det här ska handla om extraordinära situationer och att det där finns ett utrymme för ett statligt ansvar, utan intrycket är nästan att man håller på att omfördela ansvaret mellan det som är kommunernas sak att hantera och det som staten ska svara för. I detta anförande instämde Abdirizak Waberi (M). 168 (S): Som många föregående talare har sagt tar dagens eller, rättare sagt, kvällens så kanske man ska säga betänkande bland annat upp den viktiga frågan om sjuktransporter och specifikt transporter från exempelvis skärgårdsöar eller avlägsen terräng, långt från bebyggda trakter. är, som bekant, ett avlångt land med varierande terräng och bebyggelse. I fråga om sjuktransporter finns det inget samlat grepp vad gäller exempelvis helikoptrarnas utnyttjande. Detta är självfallet inte acceptabelt. Det enda rimliga är att alla människor ska ha samma chans och möjligheter vid allvarlig sjukdom eller olycka. Glädjande nog kan även jag konstatera att försvarsutskottet har bildat en enad front i denna fråga, i vilken mina partikolleger , socialdemokratiska ledamöter från , har motionerat. I motion 2010/11:Fö231 påpekar motionärerna mycket riktigt att när en olycka inträffar som kan klassas som räddningstjänst gäller lagen om skydd mot olyckor, LSO. Då får räddningsledaren rätt att beställa en räddningshelikopter för att transportera en patient till närmaste sjukhus. Men när en person har insjuknat och ska hämtas från exempelvis en skärgårdsö eller i en avlägsen terräng långt från bebyggda trakter gäller inte LSO, och då får sjukvården inte rekvirera en räddningshelikopter från den av staten uppbyggda räddningsverksamheten. Detta både känns och uppfattas som märkligt. Jag vill ge ett exempel för att visa hur det slår : Sölvesborgaren så får han heta får en hjärtinfarkt på ön utanför . är det självfallet riktigt bråttom. Man ringer 112. , i det här fallet, har ingen ambulansbåt, för det kostar mycket, och man bedömer att den skulle användas för sällan, även om den skulle behövas i detta specifika fall. SOS Alarm får därför jaga räddningsresurser. Ambulanssjukvård är inte räddningstjänst. Det kan bli räddningstjänst om den kommunala räddningstjänsten kallas in för att transportera patienten i terrängen till närmast farbara väg där ambulans möter. Men varför detta byråkratiska krångel? Det kan vän av ordning fråga sig. Det finns ingen tid för byråkrati när det gäller hjärtinfarkter. Sannolikt blir det någon av båtar i eller i /Hörvik som får uppdraget. Men det tar tid. Eftersom ambulanssjukvård inte är räddningstjänst får sjukvårdshuvudmannen en faktura från staten eller den som utför transporten. Pengar är en sak, liv en annan. Trolig tid innan patienten når ambulanssjukvården i Tosteberga, som är närmaste hamn, är sannolikt , och sedan ska det köras till , vilket tar . Men här ligger skillnaden om , eller som han egentligen hette, får sin hjärtinfarkt i en båt vid Lägerholmen eller när han simmar på samma ställe blir det helt annorlunda. Med en gång är det sjöräddning, som alltså enligt LSO är räddningstjänst, och larmas sjöräddningshelikoptern i som flyger direkt till positionen, plockar upp patienten och sedan flyger direkt till närmaste akutmottagning. Med andra ord: Är du på en ö och får exempelvis en hjärtinfarkt, se då till att ta dig ned i vattnet och tillkalla om du kan. Då kan alla resurser som är tillgängliga sättas in. Med dessa ord vill jag återigen säga att det är glädjande att utskottet har kunnat enas om att detta måste ses över genom ett tillkännagivande till regeringen. Utskottet säger i sitt ställningstagande att statens helikopterresurser även bör kunna utnyttjas för angelägna sjuktransporter. Ett onödigt lidande ska inte drabba allvarligt sjuka på grund av att helikopterresurserna finns hos olika huvudmän. Det är ett klokt ställningstagande. Jag vet också genom samtal att SKL välkomnar detta ställningstagande, och jag är övertygad om att beskedet som ges här kommer att underlätta för SKL, berörda kommuner och landsting men framför allt för den enskilde som kan komma att drabbas av någon allvarlig sjukdom. Vi skickar en viktig signal. Ställningstagandet innebär i klartext att regeringen bör ta initiativ till överläggningar mellan företrädare för staten respektive sjukvårdshuvudmännen om hur statens helikopterresurser, inte bara , ska kunna användas för angelägna sjuktransporter. Vidare anser utskottet att man bör överväga olika modeller för hur finansieringen ska ordnas och att resultatet av överläggningarna ska redovisas för . Detta är alltså tillkännagivandet. I och med detta ställningstagande yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet FöU2. (Applåder) I detta anförande instämde , , , , , och (alla S). 169 (S): Som ni har hört är detta det tredje tillkännagivandet som vi står inför. Det betyder att vi inte är nöjda. Vi vill ha mer. I utskottet har vi alltså kommit överens om detta. Alla står bakom det. Det känns väldigt bra. Det område som jag ska tala om är brandskydd i flerbostadshus. Jag tror att vi alla känner någon som har haft en eldsvåda i sitt hus och vet hur det sedan har gått för den personen. har de klarat av det, och ibland har man faktiskt mist sina vänner. Detta hände mig på hemmaplan. Alla vi kommer säkert också ihåg den fruktansvärda branden i . Det har varit bränder i villor och även i tunnelbanan. Men just nu ska vi tala mest om flerbostadshus. Där omkommer de flesta. MSB har, som vi har hört , fått ett uppdrag att förbättra de enskildas eget ansvar och undersöka vilka behov de kan ha och hjälpa dem med det genom till exempel en liten broschyr där man lätt kan se vad man ska göra. Det är bra. Det tycker vi inte alls är fel. Men vi måste gå lite längre och tänka lite till. MSB:s slutrapport kommer . ska vi få den. Så visst hade vi kunnat vänta på den, men det är nu som vi behandlar betänkandet, och det är nu som vi vill bredda uppdraget. Det finns en massa tekniska lösningar på bekymmer när det brinner, och de måste undersökas. Vi har också hört att när man ska tömma trappuppgångar från gas eller rök finns det brandluckor. Det är räddningstjänsten som åker ut och tar tag i det reglage som finns och vevar upp luckan. Men dessa luckor fungerar i regel bara när de är nya. Det som hände i var att vajern gick sönder. Då kunde man inte vädra ut detta. Dessutom stod dörren öppen, vilket gjorde att de giftiga gaserna tyvärr kom ut i trappuppgången, vilket fick ett fruktansvärt slut. Man skulle också kunna ha fläktar, och det finns i räddningstjänstens bilar. En möjlighet är att man vädrar ut gas och rök genom att man sätter fart på fläktarna. Det kanske också finns ett fönster som man kan öppna. Då kan man vädra ut gas och rök i stället. Men det finns många andra saker. Det finns sprinkler som andra länder är betydligt bättre på att använda än vad vi är. Det är inte bara i nybyggda hus som man kan sätta in sådana. Det finns också lösningar för att få in sprinkler i befintliga hus. Det skulle också kunna rädda liv. Det blir en enorm kostnad när man använder vatten för att släcka. Det blir skador efter detta vatten som uppgår till miljardbelopp. Det kanske finns klokare lösningar. När man väl utvärderar det som har hänt tittar man på den lösning som man har gjort. Är det bra eller dåligt? Men låt oss säga att vi tar ett kliv till. Det är det som vi vill att man ska göra. Man ska alltså titta i forskning och utveckling hur det skulle kunna vara. Det kanske inte är så att man skickar hela stora brandbilen med fem plus två personer utan att man skickar en framskjuten enhet som mycket snabbare kan vara på plats och som kanske mycket snabbare kan rikta in sig på det ställe där värmekällan finns och släcka fortare. Det kanske också är så att forskning och utveckling visar att vi borde certifiera våra räddningsledare. Vad vet jag? Det kanske till och med är så att vi borde ha en brandhögskola. Jag vet inte vad vi kommer fram till. Men det är viktigt att vi sätter fart nu och tar fram dessa bredare lösningar. Vad kan vi göra mycket mer och bättre och på ett kraftfullare sätt? Det är inte bara den enskilda personens ansvar, utan hela styrkan måste användas i forskning och utveckling där vi vet att det har kommit betydligt mycket mer. Det utredda behovet ska sedan också användas och redovisas för . Vi kommer alltså att få lösningarna serverade här, och vi kommer att kunna ta ställning till dessa saker igen. Det är oerhört viktigt. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. Jag är tacksam för att vi får det tredje tillkännagivandet . (Applåder) I detta anförande instämde , , , , , och (alla S). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades Propositioner 2010/11:116 Genomförande av tredje sjösäkerhetspaketet del 2 2010/11:117 Godkännande av den reviderade 2010/11:120 Kompletterande bestämmelser till EU:s underhållsförordning 2010/11:124 Nya regler för elektroniska pengar 22 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2010/11:306 Bristande infrastruktur som flaskhals för tillväxt av (S) till finansminister (M) 2010/11:307 Svenskt stöd till kärnkraftsforskning i av (V) till miljöminister (C) 2010/11:308 Brist på bostäder som flaskhals för tillväxt av (S) till finansminister (M) 2010/11:309 Brist på arbetskraft som flaskhals för tillväxt av (S) till finansminister (M) 2010/11:310 Tidpunkt för åtgärdsplan mot tågkaos av (S) till statsrådet (M) 2010/11:311 Bättre sexualupplysning till unga av (V) till socialminister (KD) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 23 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2010/11:429 Förändringar i arrendelagstiftningen av (S) till justitieminister (M) 2010/11:430 Hanteringen av AAU:er av (S) till miljöminister (C) 2010/11:431 Journalisters rätt att uttrycka sig fritt i av (MP) till utrikesminister (M) 2010/11:432 Ändrad bolagsordning för Posten av (S) till statsrådet (M) 2010/11:433 Lönenivån för låginkomsttagare och kvinnor av (S) till finansminister (M) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 24 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2010/11:405 Kryssningskajen i hamn av (FP) till statsrådet (M) 2010/11:407 och kommuners mottagande av ensamkommande flyktingbarn av (SD) till statsrådet (M) 2010/11:408 Regelförenkling med kassaregister av (S) till finansminister (M) 2010/11:409 Företagare som är vapenhandlare i glesbygd av (S) till närings- och energiminister (C) 2010/11:410 Kompetensbrist av (S) till utbildningsminister (FP) 2010/11:411 Underhåll av och investeringar i infrastruktur av (S) till statsrådet (M) 2010/11:412 lokalkontor av (S) till statsrådet (M) 2010/11:413 Sparbanksaktier för att stärka lokala sparbanker av (C) till statsrådet (M) 2010/11:414 Bygglärlingar av (V) till arbetsmarknadsminister (M) 2010/11:415 Elevers förutsättningar att nå de uppsatta målen i skolan av (S) till utbildningsminister (FP) 2010/11:418 Nedskärningar inom transportforskningen av (MP) till statsrådet (M) 2010/11:419 Miljözoner för personbilar av (MP) till statsrådet (M) Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 25 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till och med 9 § anf. 16 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med 11 § anf. 54 (delvis), av talmannen därefter till och med 15 § anf. 88 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med 17 § anf. 115 (delvis), av talmannen därefter till och med 19 § anf. 147 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut.