prot · GY09111 · 2011-06-08 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om inkommet protokollsutdrag från utskott Förste vice talmannen anmälde att ett utdrag ur prot. 2010/11:24 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag inkommit från skatteutskottet. 3 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2010/11:FPM118 Halvtidsutvärdering av EU-programmet och aktiv i KOM(2011)220 till kulturutskottet 4 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2010/11:149 till civilutskottet /11:151 och 152 till miljö- och jordbruksutskottet /11:156 till finansutskottet Motioner 2010/11:T18 och T19 till trafikutskottet 5 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2010/11:AU11 betänkanden /11:UU15UU17 betänkanden /11:JuU7 och JuU19 betänkande 2010/11:CU28 6 § Nya regler för elektroniska pengar Föredrogs finansutskottets betänkande 2010/11:FiU39 Nya regler för elektroniska pengar (prop. 2010/11:124). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 14 §.) Föredrogs socialutskottets betänkande 2010/11:SoU14 Apoteksomregleringen (redog. 2010/11:RRS8). 1 (KD): Det är nu dags för socialutskottet att debattera betänkande SoU14 som behandlar styrelses redogörelse om förberedelsearbetet i apoteksreformen. I betänkandet behandlas två motioner som väckts med anledning av redogörelsen. Dessutom behandlas tre motionsyrkanden från den allmänna motionstiden och ett motionsyrkande som har överlämnats av näringsutskottet. höll socialutskottet en öppen utfrågning för att informera sig i ämnet. Temat var Erfarenheter från den efter omregleringen av apoteksmarknaden, och inbjudna var ett antal aktuella aktörer. I betänkandet finns en reservation. Efter denna inledning ges nu tillfälle till debatt. 2 (S): Försök aldrig laga något som inte är trasigt var ett argument som användes för att beskriva det i mitt och Socialdemokraternas tycke vansinniga beslutet att slå sönder , en allt viktigare del av vår svenska hälso- och sjukvård. Det då av oss alla ägda var dessutom i ett internationellt perspektiv ett för alla skattebetalare väldigt billigt system för att ge oss tillgång till de mediciner som vi då och då behöver ha under livets gång. Det fanns visserligen ett behov av att öka service och tillgänglighet i vissa delar, men det hade mycket väl kunnat ordnas inom ramen för det gamla . försöker borgerliga politiker försvara sitt handlande med att man numera minsann kan köpa både nässprejen och huvudvärkstabletterna även i vanliga livsmedelsbutiker och på bensinmackar. Det är visserligen sant, men om den förändringen var vi i stort sett helt överens. Det är inte där som det stora problemet ligger. Receptfritt i dagligvaruhandeln är inte problemfritt på något sätt. Det är trots allt läkemedel det handlar om och de måste hanteras med en stor ansvarsfullhet av handeln. Det riktigt problematiska börjar när man går över till den receptbelagda sidan. Om de receptfria produkterna kan hävdas vara en del av en vanlig marknad, om än inte fullt ut, är de receptbelagda utan tvekan det inte. Din läkare bestämmer vilken medicin du behöver, samhället sätter priset och vi betalar alla tillsammans av kostnaden genom skatten. har den borgerliga majoriteten ändå bestämt sig för att vi inte ska äga och organisera saker gemensamt, även om det fungerar väldigt bra kosta vad det kosta vill. För att vara säker på att locka utländska apotekskedjor att komma hit och öppna nya apotek trodde man att lönsamheten behövde ökas. Därför gjorde man det med ca 500 miljoner, pengar som annars hade kunnat komma skattebetalarna till del. Tillgängligheten skulle öka. Det var ett av de viktigaste målen med omregleringen, avregleringen eller utförsäljningen, vilket ord man nu väljer att använda. Har den då gjort det? Antalet apotek har i alla fall ökat ganska kraftigt, men hur ser det ut med tillgängligheten? I många olika sammanhang rapporteras om problem med att få den medicin som man har fått recept på eftersom den inte finns i lager och för att det apotek man har gått till inte kan upplysa om på vilket apotek man skulle kunna få tag på den. En annan problematik är att om du går till flera apotek med olika ägare och har behov av att betala din medicin på avbetalning kommer du att finna att de inte använder sig av samma avbetalningssystem, vilket gör det både dyrare och besvärligare för den enskilde. Det var två av många exempel som gör att man i hög grad kan ifrågasätta om tillgängligheten verkligen har ökat. Det hjälper ju inte hur många apotek som finns om de inte har det du behöver. På , som också finns citerad i det här betänkandet, kan man läsa att kunde alla apotek se varandras lager. På så sätt fick kunden hjälp med att ta reda på vilket apotek den medicin de behövde fanns på. Det var en service som gav en hög servicenivå och som kunderna vande sig vid. Jag tänker på begreppet vande sig vid. I mina öron låter det som om de tycker att kunderna är för bortskämda. Och så var det nog. Vi skämdes bort med en väldigt bra service. Men svenska folket har rätt att bli bortskämt när det handlar om hälso- och sjukvård. Alla ska behandlas lika och få den hjälp man behöver om man har haft oturen att drabbas av sjukdom. Här har den borgerliga majoriteten sedan de kom till makten inte bara slagit sönder ett väl fungerande apotekssystem utan också öppnat upp för att man ska kunna köpa sig före i kön på våra gemensamt finansierade sjukhus. Det här är en viktig anledning till att vi har kämpat för att få behålla våra apotek. är skadan redan skedd och det gäller att försöka se till att de negativa effekterna blir så små som möjligt. I det jobbet spelar en stor och viktig roll. framför en hel del kritik mot regeringen i sin granskning. De menar att det är anmärkningsvärt att regeringen inte säkerställde att det samlades in data som skulle kunna göra det möjligt att utvärdera hela omregleringen. De vill också se att våra skattepengar används på ett så bra sätt som möjligt och att apoteksverksamheten i glesbygden garanteras. Vi ställer i vår reservation oss bakom förslag i dessa delar och vill dessutom att det görs en snar uppföljning av problematiken med att det ofta är svårt att få tillgång till den medicin man behöver inom rimlig tid och slutligen också när det gäller avbetalningsproblematiken. Det är inte rimligt att den som är i behov av medicin inte ska få tillgång till den på ett snabbt och säkert sätt. Sedan skulle jag vilja rekommendera läsning av något som jag kom över alldeles . Det är tidningen i som i går hade en artikel om just avregleringens effekter. Där skriver man: Priserna skulle sjunka och det skulle bli lättare att få tag i medicin när apoteksmonopolet skrotades. Men läkemedlen har inte blivit billigare och de flesta av länets 89 nya apotek har öppnat i rika områden och stora köpcentrum. Var det så tanken var? Jag yrkar bifall till reservationen. 3 (MP): var aldrig positivt till apoteksmonopolets upphörande. som då förstår jag varför. Ett skäl till avreglering som ofta nämns är att tillgängligheten har ökat. På det kan man svara både ja och nej. Apoteksutbudet är större, åtminstone i större städer och i glesbygden. Vad som händer med apoteken i glesbygden vet vi inte riktigt. Det som inte är lönsamt tenderar att bli tveksamt. Tillgänglighet handlar också om att få tillgång till det som i första hand är till för, nämligen medicinutgivning till kunder. En av frågorna runt avregleringen som diskuterats mycket är 24-timmarsregeln. Den tillgängligheten är viktig, men för många kunder fungerar den inte tillfredsställande . Jag ska ge ett exempel på överdriven tillgänglighet till gagn för ja, vem? I min hemstad finns tre nya apotek med några stegs mellanrum. Det verkar ganska överflödigt. Jag gick in på alla tre apoteken med ett recept. Inget av dessa tre apotek kunde hjälpa mig. De kunde inte heller berätta var medicinen fanns eller när jag kunde få den. Då gick jag ytterligare några steg, till det gamla , och gick jag ut med min medicin. Den försvårande faktorn här är att man alltså inte kan hänvisa till ett annat apotek, eller den möjligheten är i alla fall begränsad, vilket är mycket negativt för kunderna. Tillgänglighet ja, det är nog en smakfråga. En annan brist är att en del nya apotek har sommarstängt och då menar jag . Andra har lunchstängt. Tillgänglighet ja, det är nog en smakfråga. PRO uttryckte sin tveksamhet vid en utfrågning och sade: När det gäller tillgänglighet är väl vår syn annorlunda än vad som redovisats här. Tillgänglighet ja, det är, återigen, en smakfråga. Avslutningsvis vill jag säga att alla inte har råd att köpa mediciner. Den ekonomiska tillgängligheten fungerar inte hela vägen. var det runt 80 000 personer som inte hade råd att ta ut alla sina mediciner utan fick lov att ta dem på avbetalning. Det finns anledning att tro att antalet har ökat avsevärt från 80 000 i takt med alla utförsäkringar. Om mina mediciner finns på olika apotek ska det göras en ansökan på varje apotek för att få köpa dem på avbetalning, och en ny avgift tas ut för varje faktura. Det innebär att de som har det ekonomiskt svårast får betala ännu mer för sina mediciner. Motionen som , och skrev inför avregleringen 2008 är så att säga överkörd men för den skull inte fel. Jag yrkar bifall till vår gemensamma reservation. 4 (V): Jag vill börja med att yrka bifall till , och gemensamma reservation. Jag kan helt och fullt instämma i vad både och har sagt tidigare. Vi har en debatt om vad som hänt efter regeringens utförsäljning av som vi ägde gemensamt. Den bygger på redogörelse men har även fått input från den hearing för cirka en månad sedan som vi hade i socialutskottet. lyfter fram flera viktiga frågor när de tar upp vad som borde ha gjorts bättre och vad som borde tas tag i . Till exempel har man inte samlat in tillräckligt med grundläggande fakta för att kunna utvärdera reformen ordentligt. Det är bra att ha i minnet när sedan utvärderingarna kommer. Man pekar på att det behövs en effektivare tillstånds- och tillsynsorganisation samt att det är dags att ordentligt ta tag i frågan om apotek i glesbygden och apoteksombudens roll. De är säkrade , och vi får väl se om vi kan få några besked från regeringspartierna om vad som kommer att hända framöver. Som sade pekar också på handelsmarginalen, det som man alltså bygger in för att det ska vara lönsamt att starta privata apotek. Hur ska det se ut för att både vara transparent och för att vi inte i onödan ska satsa skattepengar på en tillgänglighet som egentligen inte behövs eller satsa så att priserna kommer att öka? Den borgerliga utförsäljningen av var en rent ideologisk fråga. Det fanns ingen stor debatt i samhället om att inte fungerade inga protestmöten, inget folkligt tryck att sälja ut vårt gemensamma . Tvärtom hade vi ett av världens mest patientsäkra och kostnadseffektiva läkemedelssystem. Den rapport som gjorde kort före avregleringen visade att svenska folket gillade sitt apotek. ansåg att sköttes bra eller mycket bra. Nio av tio ansåg att närheten till var bra, och var nöjda med öppettiderna. De argument man utåt hört från regeringen har handlat om att öka tillgängligheten och servicen. pekas det på att det tillkommit 200 nya apotek och ökade öppettider. Om det var det man verkligen ville hade det varit både enklare och billigare att ge det statligt ägda om att starta fler apotek än shoppar och öka öppettiderna. Det var dock inte det som det egentligen handlade om utan om att skapa en marknad. Jag tycker att på ett bra sätt beskrev att läkemedel inte är en marknadsvara. Vad du ska ha för receptbelagda mediciner bestäms av läkaren och betalas till stor del av staten. Patientsäkerheten och att du får din medicin enkelt och säkert är de allra viktigaste frågorna. De är en del av hela hälso- och sjukvården, och därför är det bra med ett kostnadseffektivt system. Nej, det handlade egentligen om att skapa en marknad för apotekskedjor och enskilda personer som ville starta privata apotek. Det var grunden till utförsäljningen. Jag kan inte låta bli att citera PRO:s representant som vid socialutskottets hearing sade följande: Man har sagt att vi fått 200 nya apotek och det är riktigt. Förtätningen är viktig. Sedan kan man fråga sig om personer som bor runt blivit lyckligare och friskare av att nu ha tre apotek istället för ett. Tillgängligheten handlar, precis som sagts här tidigare, om mycket mer än antalet apotek. Apoteken har en skyldighet att se till att kunden får sitt läkemedel efter att det efterfrågats. Undersökningar gjorda visar att inget av de sju största apoteksföretagen klarar 24-timmarsregeln vid alla tillfällen. Det ska kunna finnas undantag vid beaktansvärda skäl, men vilka dessa skäl är har ännu inte prövats. Det handlar om att medicinen verkligen finns på när man kommer dit. råkar människor ut för att medicinen inte finns när de kommer till ett apotek, och av konkurrensskäl kan personalen inte längre titta efter vilket som är det närmaste där medicinen finns. Eftersom lagerhållningen dessutom har minskat när många fler apotek ska dela på kunderna blir det allt vanligare att medicinerna inte finns. Man hänvisar till en branschöverenskommelse. Det var intressant att höra ordförande berätta från verkligheten. Hon sade bland annat: finns branschöverenskommelsen om att vi ska höra av oss till närliggande apotek. Det är inte så lätt alla gånger när det är otroligt många kunder som står och väntar. Vi ska lämna vår kund och gå till en telefon och försöka ringa upp det andra . Förmodligen har även det väldigt många kunder och har inte möjlighet att svara . Det är tyvärr alltså lite si och så med branschöverenskommelsen. Det som då händer är att människor tvingas komma tillbaka till senare eller kuska runt och leta efter rätt medicin på något annat av de apotek som finns. Detta ställer till problem för många. Det tror jag att vi alla förstår. Det gäller inte minst äldre människor som kanske anlitar färdtjänst eller behöver ha någon som följer med till . Men det rör även många andra. Mental Hälsa lyfter fram hur det till exempel kan kännas för någon med en psykisk funktionsnedsättning, sjukdom, att gå in på ett apotek och hämta sin medicin. På grund av sjukdomen tycker man att det är jobbigt att springa runt och leta. Då är det lätt hänt att man i stället avstår, och det förstår nog alla vad det kan innebära. Är det verkligen bättre tillgänglighet? Åter till , som sade så här: Vi har en annan fråga som uppmärksammats av våra medlemmar. Det gäller delbetalningen, alltså möjligheten till kredit och att dela upp inköpsbelopp på . Det innebär att vi när vi nu använder oss av flera apotekskedjor också får en räkning från varje kedja när vi gör våra inköp och har fått krediten accepterad. Det kan också ställa till besvär för de äldre. Man får flera räkningar på läkemedel. Det kan vara svårt att betala rätt. Man kanske betalar en och tror att man gjort rätt för sig, när man ska betala alla tre eller två eller hur många det nu kan vara. Man tycker att detta borde ses över. Det måste väl ändå uppfattas som en försämring mot det som var tidigare. Vad värre är, skulle jag vilja säga, är själva kreditprövningen. Jag fick ett samtal från en medlem som hade drabbats. Man hade icke beviljat kredit från ett apotek därför att vederbörande ansågs ha för låg pension. Det måste väl ändå vara därför vi har infört ett kreditsystem, för att de som har låga inkomster eller låga pensioner ska få möjlighet till uppdelning av läkemedelskostnader ? Det är alltför många som beroende på sin inkomst inte kan hämta ut de läkemedel som är förskrivna. Man får en underbehandling av läkemedel som är lika allvarlig som den överförskrivning som finns inom läkemedelsvärlden. Jag vill återigen ställa frågan: Är detta bättre tillgänglighet för människor med dålig ekonomi och låga inkomster? PRO hade också fått signaler från sina medlemmar om att de fick mindre hjälp och service när det gäller utlämning av receptbelagda läkemedel. De funderade på om det kunde bero på stress hos personalen eller på att det är färre anställda. Svaret gavs av både och : Vi har fler apotek, men det är något färre anställda på varje apotek. medlemmar, de som jobbar ute på golvet på och lämnar ut recepten, upplever väldigt tydligt att det är mer stress och press och mer tryck på försäljningsresultat. De upplever också att de får mindre tid till kompetensutveckling och att följa upp och sätta sig in i nya läkemedel. Återigen ställer jag frågan: Ger detta bättre service och ökad patientsäkerhet? Om vi utgår från att tillgänglighet inte bara handlar om antalet apotek utan om att enkelt få tag på den medicin man ska ha, att få den medicin man behöver även när man har dålig ekonomi och att få de råd man behöver när man får läkemedlen, skulle jag vilja ställa frågan till er alla från de borgerliga partier som har drivit igenom utförsäljningen: Anser ni att tillgängligheten har ökat, och vad vill ni göra åt de brister som lyftes fram på den hearing vi hade? 5 (M): I finns det en gumma som heter . springer omkring på bygden och talar om all olycka som ska komma, som finns eller som kanske faktiskt kan inträffa. I finns det ett antal Krösa-Major. kan de finnas i alla partier. Jag kan ha förståelse för det till exempel före en avreglering av om man inte tror att konkurrens är bra, om man inte tror att företagsamhet är bra och att företagare gör allt för att deras kunder ska få bra service. Då kan jag förstå om det finns Krösa-Major. i vår har vi fått höra den nye partiledaren i S kritisera avregleringen. De nya språkrören för kritiserar den. Det finns interpellationer från både V och S i den här frågan. Och här får vi höra S-representanten prata om det vansinniga förslaget att slå sönder . pratar om att de aldrig var positiva och det är de minsann inte nu heller och instämmer helt och hållet i klagan. Vad var det då som hände? Ja, regeringen såg att det fanns ett problem. Tillgängligheten var inte så hög. Om man tittade ut i var det lägre tillgänglighet till apotek per invånare i . Servicen var inte lika bra, och det var inte så stort tjänsteutbud. Hur skulle man då uppnå det här? Ja, man ville skapa en marknad som möjliggjorde fler aktörer, och ambitionen var också att både små och mindre företag skulle kunna äga och driva apotek. Och resultatet har inte låtit vänta på sig! Jag är själv rätt förvånad att vi så snabbt kunde se en sådan succé som det här faktiskt blev, med en ökad tillgänglighet och ett ökat serviceutbud. Rapporter och utredningar som gjorts efter bara visar på en bransch som utvecklas snabbt och mycket positivt. Det har skett en stor förbättring både för kunderna och på arbetsmarknaden. Över 200 nya apotek har öppnats, vilket innebär en ökning på . Apotek har öppnat i orter som inte hade något. går det ca 1 700 färre personer på varje apotek, det vill säga att det är närmare till apotek för alla. Enligt undersökningar planeras fler än 200 nya apotek . av kunderna tycker att öppettiderna har förbättrats eller är lika bra som . Undersökningar visar tydligt att apoteken anpassar sig till det kundbehov som finns på orten när det gäller utbud, tjänster och öppettider. Det finns mängder av nya tjänster, produkter och yrkesroller. Det underlättar för kunden och avlastar vården. Apoteken är en alltmer betydande del av vårdkedjan när man kan få hjälp med provtagningar och läkemedelsrådgivning på apoteken av experter. Att ge kunden bättre service på apoteken var ett av de främsta argumenten för omregleringen. visar flertalet Siforapporter och undersökningar gjorda på uppdrag av olika aktörer, som apoteksbranschen och , att dessa förbättringar har skett. Kundnöjdheten är mycket hög. Det visar också att svenska folket uppskattar och uppfattar det som förbättrad service och utbud av tjänster. av dem som efter omregleringen besökt ett apotek bedömer sin upplevelse som utomordentligt bra eller bra. påstår sig också tycka att servicen har blivit bättre eller lika bra som förut. Kunderna är mycket nöjda med den specialistkunskap som personalen gett dem, och av de tillfrågade uppger att de känner sig mycket nöjda med den. av svenskarna anser att priserna är bättre eller lika bra som före omregleringen. Jag vet inte om ni har besökt apotek. Det har nämligen jag gjort, och jag har besökt apotekare som har startat eget företag. Det borde ni på vänsterkanten göra, för det är en fröjd att gå ut och träffa dem som med stolthet kan berätta hur de har startat och driver sitt eget och just vad som är det viktigaste för dem. Det finns en drivkraft att tjäna pengar, men hur gör man det? Det är naturligtvis genom att de nöjda kunderna kommer tillbaka. Kunden står i centrum det är helt klart när man möter apotekare. De gör allt. Det finns en 24-timmarsregel som säger att man ska få medicin , en frivillig överenskommelse som apoteksbranschen själv har tagit fram. Naturligtvis gör varje apotek sitt allra bästa. Jag var ute och tittade på en kedja, och där fullföljs regeln till . I betänkandet från tas det upp en del frågeställningar, och det gäller bland annat handelsmarginalen. Priserna fastställs av TLV, och där sker uppföljning och översyn. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar har fått i uppdrag att följa prisutvecklingen. Det sker avrapporteringar som redovisas under tre perioder: , och slutrapport . Man bygger upp en databas för att följa prisutvecklingen. Man följer upp och utvärderar även den geografiska tillgängligheten. har också kommenterat 24-timmarsregeln. övervakar att överenskommelsen följs. Det finns två leverantörer. Pratar man med apotekarna själva vill de ju följa den här regeln. Problemet ligger oftast i att de två leverantörerna inte kan leverera den medicin som finns. Man har också tagit upp frågan om delbetalning. finns det en lag om handel med läkemedel som säger att man ska erbjuda delbetalning, och så sker även på apoteken. är tillsynsmyndighet och gör särskild inspektion. Hela reformen ska också följas upp och utvärderas avseende just effekter på tillgänglighet, service och tjänsteutbud. Därför yrkar jag avslag på den reservation som finns. Som fru talmannen förstår yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. Jag vill avsluta med att ställa några frågor till vänsterkanten. Blev det sämre på grund av att det blev lättare att köpa medicin till sina barn alla tider ? Raserades verkligen välfärden för att det blev närmare till apoteken? Drabbades folkhälsan för att man kan köpa nikotinläkemedel i handeln? Gick verkligen sjukvården under för att apoteken har öppet när man behöver medicin? 6 (S) replik: Jag får tacka för ett väldigt spännande inlägg. Att tillhöra Krösa-Majornas skara är inte dåligt. Jag hittade en annan . Det var en reporter på den tidning som i och för sig kommenterade i sitt inlägg. Man beskriver en kund som skulle försöka ta ut receptbelagda värktabletter till sin fru och som efter fyra besök på fyra apotek kom hem tomhänt. Inget apotek hade läkemedlet, och ingen kunde säga var det fanns. Jag vet inte om jag betraktar det som den succé som nu beskrev denna reform som. Jag vill nog ändå påstå att det finns ganska mycket problematik runt detta. Jag sade tidigare i mitt anförande att vi var emot själva omregleringen från början, men är det så. Omregleringen är gjord, och då måste vi naturligtvis se till att människor som har behov av medicin verkligen får tillgång till den så snabbt och smärtfritt som möjligt. Lite grann tycker jag att duckar för dessa problem och lyfter upp detta som något saliggörande och positivt i alla delar. Jag skulle vilja höra vad vill göra åt de problem som ändå finns. 7 (M) replik: