prot · GY0966 · 2011-03-03 00:00:00 — Det har aldrig rått någon sorts tillstånd utan det har alltid varit små variationer av olika slag. Enligt de mest tillförlitliga mätningar som vi har från National Oceanic and har halten av klimatgaserna ökat i vår atmosfär . Ökningstakten ligger på lite drygt 2 ppm . Vi har alltså passerat 291,19 ppm, vilket egentligen är mer än 100 ppm för mycket. Med den ökningstakten kommer vi vid nästa val, 2014, förmodligen att ha passerat 400 ppm. Säkert är det många av er som har hört talas om 350-målet, men det handlar egentligen bara om att undvika en sorts katastrofsituation. Det handlar inte om att försöka bevara vår planet eller vår verklighet på ett sådant sätt att den fungerar för det vi är anpassade till. Då borde målet åtminstone ligga under 300. De flesta verkar inte heller förstå att temperaturförändringarna går väldigt mycket långsammare än förändringarna i atmosfären. Ett slående exempel på sådana kunskapsluckor kunde man höra på nyheterna då en journalist förklarade att koldioxidhalten ökar på grund av den globala uppvärmningen. Har ni hört något så tokigt? Hur ska vanliga människor kunna förstå hur klimatsystemet fungerar när medierna sprider sådan okunskap. Det är precis tvärtom. Det är klimatgaserna som orsakar de nya villkoren och därigenom också en förändrad temperatur. Det är så att säga inte uppvärmningen som är hotet utan det är atmosfärförändringen som är problemet. De flesta vet förmodligen inte att om vi kunde frysa nivån av klimatgaser i atmosfären på dagens nivå skulle jordens temperatur, när temperaturändringen har planat ut på den temperaturnivå som motsvarar de egenskaper som den atmosfär har som vi redan har skapat, förmodligen hamna på en temperaturhöjning på något mer än i förhållande till den förindustriella tiden, som vi brukar utgå från. Då kanske vi på ett hår när skulle kunna klara oss från en total systemförändring av den globala vädermekanismen. är det så att forskarna blir mer och mer osäkra på om de globala hydrologiska, ekologiska och biologiska systemen verkligen klarar höjningen på så man har börjat prata om . Hur ska vi då bära oss åt för att ökningen av klimatgaserna i atmosfären inte ska fortsätta? Det finns ju inte någon spak någonstans som man kan dra i för att stoppa de här utsläppen. Så är det inte. Det är mot den här bakgrunden som mina förslag i motionerna 218 och 269 ska läsas. Det är den verkligheten som gäller. Det finns väldigt mycket okunskap. Personer resonerar på det märkliga sättet att nu har mänskligheten förbrukat ungefär hälften av de fossila lagren och släppt ut dem i form av koldioxid i atmosfären, när vi har förbränt dem och använt dem, och det har resulterat i en temperaturökning på ungefär . Då kanske det inte är så farligt att ta resten. Det skulle väl ge 1 ½ grad eller något sådant. Det betyder bara att man inte har förstått hur klimatet och energiströmmarna mellan jorden och världsrymden fungerar. Det handlar ju om system som ska nå en fysisk jämvikt genom att temperaturstegringen planar ut på en nivå som beror på de villkor som den här atmosfären, jordens yta så att säga mot världsrymden, ställer. Det där tar kanske . Då kan man fråga: Har vi rätt, bara för att vi kanske hinner dö innan det här händer, att fortsätta fylla på atmosfären så att energiutbytet med världsrymden blir snett fördelat mellan in- och utstrålning, mellan absorption och reflexion, så att hela klimatsystemet löper amok. Har vi rätt att göra det? Jag tycker att den som har barnbarn borde tänka om. Det är ingen rolig värld som vi lämnar över om vi fortsätter att fylla atmosfären med klimatgaser. Under den miljon år ungefär som vi kan blicka bakåt i tiden med ganska stor vetenskaplig säkerhet och fastställa hur atmosfärens sammansättning har sett ut vet vi att den aldrig har varit ens i närheten av den sammansättning den har . Det är också därför som forskarna har så oerhört svårt att bedöma hur förändringarna för livet på vår jord skulle kunna riskera att bli med den förändring av atmosfären som vi redan har på lång sikt. går det att tvätta atmosfären. Det är det mina motioner handlar om. Det går att tvätta den på klimatgaser utan att använda en massa osäker, komplicerad och riskabel högteknologi. Metoden heter biokol. Man kan också, som det står i betänkandet, läsa om det på till exempel . Där bedriver man en del forskning på det här området. Jag ska inte trötta ut er med själva tekniken. Det är en väldigt enkel teknik egentligen. Man tar restprodukten och arbetar in den i marken. Resultatet är att man plockar koldioxid ur atmosfären, man stoppar ned kol i marken och får alltså en jordbruksmark som är mer produktiv och som dessutom är mindre känslig för de extrema väderleksförändringar som vi kan räkna med, speciellt torka blir betydligt mindre problematisk. Till skillnad från koldioxidlagring i djuphålor vet man ganska väl vad biokolmetoden innebär när det gäller lagringstider. Den skapar en sorts tusenårscykel. Det är också en finurlig sak, för det är ett biologiskt och ganska trögt system man då skaffar. Det menar jag är väldigt bra för oss människor, vi som är så pass inkapabla att ta beslut. Vi är beslutsinkapabla människor har jag skrivit i mitt manus. Vi reagerar ju först när krisen redan är här i stället för att reagera på den kunskap som vi faktiskt har haft väldigt . Det är märkligt att vi inte bryr oss om vad vi faktiskt vet. Med de här koldioxidlagren i djupförvar kan det faktiskt vara så, det vet vi inte, att de helt plötsligt kan börja läcka så att de släpper ut årtiondens deponier. Hur ska vi hantera det? Den typen av teknik passar inte oss människor, lika lite som kärnkraften, för vi har varken beslutsförmågan eller handlingskraften att faktiskt klara sådana förändringar. Det är mycket enklare att ha naturen med sig än att ha den mot sig. Biokolmetoden är faktiskt det enda ekonomiskt försvarbara sätt som vi känner till för att möta den klimatförändring som vi redan ser och som sakta ökar. Jag menar att människan är förblindad av oljans maskiner och snabba pengar. Det är lättköpt lyx, men ack så kortvarig. Några få generationers misstag kanske gör framtiden outhärdlig för kommande generationer. Vi har ont om tid och måste börja . Utskottet avstyrker förslagen med motiveringen att forskning pågår. Jag tycker inte att det räcker. Politiken kan inte gömma sig bakom den typen av floskler. Vi står inför viktiga vägval. Som ett rikt och väldigt lyckligt lottat land med en liten befolkning på en stor yta och goda förutsättningar på många andra sätt måste vi ta vårt ansvar och gå före, som många har sagt här. Men då ska man också vilja göra det. Det borde vara vi och inga andra som visar vilka lösningar som är möjliga. och forskningsråd sitter på ungefär 12 miljarder i outnyttjade forskningsmedel det hörde vi och behoven är oändliga. Jag tycker att det är politikens ansvar att nu peka med hela handen och bygga pilotanläggningar för biokol och köra dem i kanske och sedan utvärdera dem. Det kan definitivt inte bli sämre än att sitta på sin bak och hoppas på några mirakel. Det visar sig kanske att djupgaslagring är möjlig i viss skala, och det visar sig kanske att det går att hitta system att bemästra den osäkerhet som den tekniken bär med sig. Jag är egentligen väldigt besviken på att riksdag inte vågar ge den enorma kompetens som vi har på det här området i tillräckligt med moraliskt och ekonomiskt stöd för att vi ska kunna få praktik av den kunskapen så fort som möjligt. Jag tror tyvärr att det är så illa att , precis som de flesta i vårt land, ännu inte riktigt har förstått vidden av förändringen av vår atmosfär. Jag är inte klimatforskare. Jag är inte ens meteorolog. Jag är bara en simpel ingenjör, och ändå fattar jag faktiskt att vi har skapat en atmosfär vars fysiska balanspunkt innebär en helt ny värld. Jag vill inte att mina barn ska behöva tampas med den verkligheten. Jag vill helst att de ska få bättre förutsättningar än vår generation har haft, men det kan vi ju glömma. Så kommer det inte att kunna bli, men vi kan åtminstone göra våra barnbarns framtid lite mindre problematisk med hjälp av biokolmetoden. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 14 § Utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen m.m. en samlad marknadsordning Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets utlåtande /11:MJU21 Utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen m.m. en samlad marknadsordning (KOM(2010)799). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 15 § Associationsrättsliga frågor m.m. Föredrogs civilutskottets betänkande 2010/11:CU15 Associationsrättsliga frågor m.m. 123 (S): Socialdemokraterna har två reservationer, men för att vinna tid yrkar jag bifall till reservation 1 rörande könsfördelning i bolagsstyrelser. stod jag i den här kammaren för att debattera associationsrätten och bolagsstyrelsernas sammansättning. I grunden handlar det här om att säkra de svenska bolagsstyrelsernas utveckling av kompetens och fylla den med viktiga erfarenheter från såväl kvinnor som män. ger samhället olika förutsättningar utifrån kön och ger därför olika erfarenheter till kvinnor och män. Det är en viktig kunskap som går förlorad hos de svenska bolagsstyrelserna där könsfördelningen är mer än undermålig. Ska vi då inte låta bolagen ordna det här själva? När de inser vilket hinder den där kompetensförlusten innebär för deras utveckling och konkurrenskraft kommer de ju själva att börja inse problemet och vidta åtgärder. När den tidigare, socialdemokratiska regeringen började tala om lagstiftning på området började initiativ tas och utvecklingen gick framåt. Med den borgerliga regeringen försvann pressen, då denna regering inte anser att lagstiftning är ett alternativ för att råda bot på det här problemet. Invanda mönster är svåra att bryta. Det vet den som har försökt att bryta en bana vilken som helst. har svenska bolag kvoterat in män i sina styrelser, och vi har inte råd att låta det här fortgå. Jag nämnde tidigare att jag debatterade det här i kammaren . Då sade representanter för regeringen att det är bolagens sak att sköta det här själva och att det kommer att hända av sig självt. Men vad har hänt ? Förändringarna kan sägas vara marginella, , det vill säga . Det duger inte. Ett modernt och framtidsinriktat näringsliv tar till vara de erfarenheter som finns att tillgå hos såväl män som kvinnor. På så sätt kan ligga i framkant och utmana. Idéer kommer fram och utveckling sker i möten mellan olika erfarenheter. hamnar vi efter. I allt fler länder har man tagit fram lagstiftning för att skynda på processen. har framgångsrikt infört lagstiftning, och senast ut är som dessutom ställer högre krav än de vi föreslår. Jag ställer mig frågan: Är det den moderatstyrda högerregeringens avsikt att stillasittande se på när de svenska bolagsstyrelserna backar in ? Ingenting händer av sig självt. För att uppnå förändring måste det finnas en ambition och en vilja till förändring. Vill inte den borgerliga regeringen öka jämställdheten i bolagsstyrelserna så att vi kan ta till vara den erfarenhet som finns hos hälften av landets befolkning? Inte nog med att vi backat in , i Ekots lördagsintervju kunde vi höra , som är en tung representant för näringslivet och ordförande för , prata om just det här ämnet. Ingenting i den intervjun underströk argumenten att bolagen kommer att sköta detta själva om man inte har tänkt sig att vänta . Det var de siffror som Ekonominyheterna presenterade 2009. Det tar innan vi uppnår jämställdhet i bolagsstyrelserna. Det tålamodet har inte jag. Vi socialdemokrater vill se att utvecklingen börjar ta form . Därför, herr talman, vill vi socialdemokrater börja i vaggan. Vi vill se till att bolagsstyrelsernas valberedningar har en god blandning där kön är en komponent. Vi kan inte stillasittande se på när hälften av landets befolkning år utkvoteras. Detta ska vara ett stöd och en hjälp för att uppnå målet att av respektive kön ska finnas i våra bolagsstyrelser för att tillgodose det behov av kompetens och utveckling som krävs för att möta framtidens utmaningar. (Applåder) I detta anförande instämde , , och (alla S) samt Amineh Kakabaveh (V). 124 AMINEH KAKABAVEH (V): Vi i lyfte upp frågan om kvotering i bolagsstyrelsen i en motion 2006. Vi föreslog att skulle begära att regeringen skulle lägga fram ett förslag till en ändring av aktiebolagslagen som innebar att av vartdera könet skulle vara representerat i börsnoterade aktiebolags styrelser samt i statligt och kommunalt ägda aktiebolags styrelser. presenterade utredningen i bolagsstyrelser, Ds 2006:11. I utredningen konstaterades bland annat att regler om könsfördelning i bolagsstyrelser inte står i strid med regeringsformens eller skydd för äganderätten. Regler som skulle strida mot näringsfriheten förelåg inte. Därför föreslås i utredningen att aktiemarknadsbolagen och de helägda statliga aktiebolagen bör omfattas av en lagstiftning som åstadkommer en jämn könsfördelning i bolagsstyrelserna. Detta konstateras i Ds 2006:11 s. 17. I lagförslaget är fördelningen på av varje kön ett närmevärde med vissa avvikelser, till exempel om styrelsen består av tre eller åtta medlemmar. I går kunde vi ta del av missnöje över utvecklingen i bolagsstyrelserna inom Europeiska unionen. Bara en av tio styrelseledamöter i EU är kvinna och andelen ökar med snigelfart, menar kommissionens vice ordförande . I en debattartikel i hotar att införa kvotering om inte företagen skärper sig. Det är långt kvar till jämställdhet i . Tyvärr har de borgerliga partierna alltid varit motståndare till att lagreglera könsfördelningen i bolagsstyrelser. Man menar att problemet kommer att lösas av marknaden i takt med att fler kvinnor rekryteras till ledande befattningar inom näringslivet. Den borgerliga regeringen hade inte ens tillträtt när den blivande statsministern uttalade att det inte kommer på fråga att lagstifta i enlighet med det lagförslag som presenteras i den tidigare nämnda departementsserien. Vi var djupt oroade över vad den borgerliga regeringens politik kunde få för konsekvenser för jämställdheten inom näringslivet och för jämställdheten i samhället. kan vi konstatera att det skett en backlash för jämställdheten inom många områden i samhället, inom familjen och inte minst i näringslivet. Västerpartiet kan konstatera att styrelseposterna till övervägande del upptas av män, trots att det skett en liten ökning av antalet kvinnor i börsbolagens styrelser . De borgerliga partierna bortser från att kvinnor på alla nivåer inom arbetslivet slår i det så kallade glastaket, det vill säga att de i bästa fall stannar på en mellanchefsposition. När det gäller chefstjänster i såväl privata som offentligt ägda företag är det fortfarande personal- och informationschefsposterna som upptas av kvinnor medan de så kallade tunga posterna som har med finans, juridik och IT att göra alltjämt är manliga domäner. Halva mänskligheten består av kvinnor och därmed hälften av alla potentiella kunder som kan tänkas köpa de produkter och tjänster som bolagen tillhandahåller. Att kvinnor inte skulle ha något att tillföra vid utvecklingen och utformandet av dessa produkter, som de i slutändan förväntas konsumera, är helt oacceptabelt, liksom att det inte skulle finnas tillräckligt många kvinnor som är kompetenta att inneha styrelseuppdrag. och Socialdemokraterna menar att bolagen fått god tid på sig att själva försöka komma till rätta med problemet med mansdominerade styrelser. Det har snart gått två decennier och nästan inga eller otillräckliga initiativ har tagits från näringslivets sida för att ändra den rådande ordningen. Därför kräver vi kraftfullare åtgärder mot mansdominansen i bolagens styrelser. Det handlar inte längre om ett val mellan lagreglerad kvotering eller ej utan om vilka kvoter som är önskvärda. Vi kräver att regeringen återkommer med förslag till ändring av aktiebolagslagen innebärande att av vartdera könet ska vara representerat i börsnoterade aktiebolags samt statligt och kommunalt ägda aktiebolags styrelser. Därmed yrkar jag bifall till reservation 1 i detta betänkande. 125 (M): Alliansen vill ha ett regelverk som gör det möjligt för så många som möjligt att våga ta steget från dröm till verklighet, från idé till företagande, från småföretagare till större, från singelföretagare till en med anställda. Vi vill att det ska vara enkelt, lönsamt och roligt att driva företag. Och vi arbetar målmedvetet för att göra det möjligt för människor att förverkliga sina livsdrömmar. Då krävs det att vi undanröjer hinder i regelverken, att vi tar bort krångel, byråkrati och höga kostnader. Så många som en tredjedel av de motioner som behandlar regelverk för olika företagsformer handlar om kvotering av kvinnor i bolagsstyrelser. Det har oppositionen också talat om . Det är en fråga som ständigt återkommer både i riksdagsdebatter och i medierna. Från De rödgröna ställs upprepade krav på kvotering, och frågan måste därför ställas: Ska politiker bestämma vilka personer ett företag ska ha i sin styrelse? Det vill Socialdemokraterna, . De vill tvinga företag att komponera sin styrelse utifrån ett könsperspektiv där av posterna ska innehas av kvinnor. Man är beredd att, utan personligt ansvar, ta över beslutsmakten från företagens ägare och tror uppenbarligen dessutom att vi alla därefter kommer att vandra lyckliga på den jämställda salighetens ängar. Mitt och Alliansens svar på dessa krav är nej. Skälen är flera. För det första är tvång ett överlägset maktmedel, det kan vi hålla med om, men det är inte överlägset när det gäller att få harmoni och konsensus. Tvång och piskor ger aldrig en winwin-situation. Det får man bara när alla parter är överens om att man gjort en bra överenskommelse. För det andra är kvotering ett dubbelt budskap till de kvinnor som blir invalda i en styrelse. Många stolta, starka och kompetenta kvinnor kommer att ifrågasätta om deras plats är ett resultat av politiska beslut i stället för vad företaget ser som värdefullt och berikande. För det tredje bör politikerna sopa rent framför egen dörr innan man ens överväger att fatta beslut på andras arenor. Med det menar jag de bolagsstyrelser som politikerna äger kraft att besluta om. Som exempel kan jag nämna att hade kommunala bolag kvinnliga ledamöter i sina styrelser. av bolagen hade kvinnor som ordförande trots hundraprocentigt inflytande från politiken. Så ser det ut . För det fjärde har ett företag och dess ägare, vad man än tycker om det, rätt att fatta korkade beslut. Självklart är det bra med blandade kompetenser och erfarenheter i alla ledningar. Det finns dessutom forskning som visar att om man har kvinnor på ledande poster i bolagsstyrelser innebär det mervärden för företagen, såsom ökad vinst, och det borde väl tilltala de flesta företagsägare. Fler borde inse det. Men rätten att fatta bra eller dåliga beslut har i sista hand bolagets ägare och de som är valda att leda det. För det femte, herr talman, arbetar vi hårt i för att synliggöra vårt land som en kunskapsnation. Då håller inte den omvända ordningen där könet i stället för kunskapen ska vara i centrum, där den inkvoterade tar plats framför någon som dessutom kanske, kanske inte, hade bättre kunskap, men det vet man inte. För det sjätte finns det principiella grundläggande skäl mot kvotering. Själva tanken att ägarna till ett företag inte själva ska ha beslutsrätt i frågor som rör ägande och styrelseförhållanden är frånstötande. Det går emot fundamentala hörnstenar i vår syn på äganderätten. Jämställdhet handlar om något helt annat. Det handlar om att ha likartade livschanser oavsett kön. Att särbehandla individer med hänvisning till vad som sägs vara bra för hela kollektivet är inte ett synsätt som vare sig respekterar eller skapar större utrymme för kvinnor. Det skapar en offerstämpel som många inte vill identifiera sig med. Jag är övertygad om att den övervägande andelen av många starka kvinnor tar hellre plats i en styrelse som ett resultat av egen kompetens än för att det är PK, det vill säga politiskt korrekt. Jag avslutar mitt anförande med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. 126 (MP): betänkande 15 är ett renodlat motionsbetänkande. Av de 14 yrkanden som tas upp härrör fyra från motioner som inlämnats av medlemmar i mitt parti, . Avsikten var att skulle ha deltagit som reservant i betänkandets första reservation, och vi skulle enligt planerna faktiskt ha haft ytterligare två reservationer från i betänkandet. Men på grund av sent förhinder vid justeringstillfället kunde tyvärr ingen miljöpartist närvara, vilket alltså är orsaken till att vi inte står med som reservanter i betänkandet. Det hindrar emellertid inte att jag ändå yrkar bifall till reservationen om könsfördelning i bolagsstyrelser, reservation 1. Den reservationen tillstyrker bland annat motion C142. Detta är inte första gången den här frågan behandlas i kammaren. Man skulle nästan kunna beteckna detta som ett slags politisk långbänk. Vi brukar i betrakta oss lite som jämställdhetens föregångsland, så visst kändes det för mig som ett nederlag när införde en lag om könskvotering i bolagsstyrelser och vi inte hade kommit dit. är det inte bara och som infört sådana regler, utan även har lagstiftat om liknande regler. Det känns som att vi halkat efter rätt rejält. I omfattar lagstiftningen ca 2 000 börsnoterade företag med minst 500 anställda, och man har krav på att det ska finnas en intäktssida på för att de ska omfattas av lagstiftningen. Man kan alltså göra på olika sätt. I anser av de tillfrågade kvinnliga styrelseledamöterna i en studie att orsaken bakom det låga antalet kvinnor i styrelserna är att männen kvoterar in män. av de tillfrågade kvinnorna ansåg dessutom att valberedningarna gjorde alldeles för lite för att bryta det mönstret. Visst ökar andelen kvinnor i de börsnoterade bolagens styrelser, men det går mycket sakta. Den senaste siffran jag hittat är att man nu nått i de börsnoterade bolagen i . Det är något bättre än nivån i , där man ligger på . Med den ökningstakten, som är , tar det orimligt innan målet nås att det underrepresenterade könet i det här fallet kvinnor ska ha av platserna i bolagsstyrelserna. Därför finns det verkligen anledning att vidta politiska åtgärder. Man kan också notera att det är av de registrerade börsbolagen som har en kvinnlig vd. bestämda uppfattning är att svenskt näringsliv förlorar på att detta manliga revir bibehålls. Det kan orimligt vara så att de bästa rekryteras till dessa så viktiga uppdrag när halva befolkningen i stort sett är utesluten från möjligheten att komma dit enbart på grund av sitt kön. Den som menar allvar med att värna om framtid borde därför rösta för reservationen om kvotering till bolagsstyrelser. sitter ju inte alla ledamöter här, men de lyssnar väl på debatten på något annat sätt. Jag hoppas att det finns några som vågar sticka ut hakan och ta upp kampen för kvinnornas lika rätt här i vårt land. De kvinnor som motsätter sig kvotering tog ju upp detta och som gömmer sig bakom formuleringar om att det skulle vara förnedrande att kvoteras in har faktiskt inte stöd för det i praktiken. Undersökningar visar att de kvinnor som rekryterats jag talar om och , där man har lite längre erfarenhet av detta för att klara kvoteringskrav är mycket nöjda med sin position som andra styrelseledamöter. Den argumentation som vi har hört från regeringssidan fokuserar mycket på de konstiga begreppen äganderätt och kön. Vad är det som är så konstigt? Får du göra precis vad du vill med din bil? Får du göra precis vad du vill om du äger en båt? Äganderätten är faktiskt begränsad på olika sätt. Vad är det som säger att just bolagens ägare ska ha den exklusiva rätten att bestämma och att det inte ska vara okej att kvotera in kvinnor? Det finns massor med regler som är kopplade till äganderätten på olika sätt, och jag förstår inte varför äganderätten just i det här fallet skulle vara så speciell.