prot · GY0969 · 2011-03-09 00:00:00 — Jag börjar med konstgödseln. Den skatten avskaffades från . Jag bad ta reda på om förbrukningen hade ökat under detta år. Svaret var att sådan tillgänglig statistik inte fanns. Det innebär dock inte att har rätt när han refererar till någon annan. Det är helt enkelt för att klara ut detta, och statistiken är ofullständig. Man kan gå tillbaka till frågan varför det alls blev aktuellt att ta bort denna skatt. Jag förstår miljöargumenten. Jag har själv varit lite tveksam till det. Men man måste se vad det är för något som används. Har man ett åkeri köper man den bränslemängd man behöver i stort sett oavsett vad det kostar. Samma sak är det med ett jordbruk när det gäller att köpa gödsel; man köper inte ett enda kilo mer än man behöver för att driva jordbruket. Det är själva grunden för att det finns en prisokänslighet i detta. Detta hade också förra jordbruksministern uppfattat väl när hon eller däromkring tillsatte en utredning för att se om det fanns någon priskänslighet. Om jag inte minns fel var det en rådman i som fick göra utredningen, och han kom fram till att det inte fanns någon priskänslighet i just denna fråga. Det blir en ren skatt. Jag förstår miljöargumentet för att man inte vill ta bort den. Men om man behåller den är det en skatt som höjer priset för konsumenterna. Det finns ingen annan än konsumenterna som i slutändan ska betala denna typ av skatter. Att köpa handelsgödsel skiljer sig från att köpa gröna gelégrodor som har en avtagande godhet efter varje groda man äter eller trisslotter från statliga som man kan köpa hur många som helst av. Man köper inte mer handelsgödsel än man behöver för sitt jordbruk. Det är alltså olika varor. Det är samma sak med elektricitet. Vi köper inte mer elektricitet än vi behöver oavsett vad skatten är. Tyvärr är det så. Det finns ett antal sådana varor. Det gäller även bensin. Reklamskatten, som ingen har berört, vill utöka. Det finns ett gammalt tillkännagivande från skatteutskottet som godkände , tror jag, om att hela reklamskatten ska tas bort. Jag tror att var med då. Av rättviseskäl vill återinföra den på flera saker. Man hänvisar bland annat till att har det. Jag oroar mig av en helt annan anledning över att vi inte har fått bort reklamskatten. De medier som vi tar in nästan hälften av reklamskatten på är de nyhetsbärande medierna, till exempel och . Vi beskattar alltså den goda journalistiken, och jag oroar mig för att vi inte får en god journalistik. Därför är jag väldigt mycket för att vi så fort budgetutrymme finns ser till att ta bort skatten, åtminstone på alla dagstidningar som betalar reklamskatt. Det har tagits bort för många, men ett fåtal drabbas fortfarande genom gränserna. betalar bland annat och reklamskatt medan till exempel Metro inte betalar något. Det är en konstig ordning, fru talman. Jag har noga läst reservation nr 8 från om handelsgödsel. har inte bytt åsikt om att behålla skatten och höja priserna på mat. förklarade man dock att de 300 miljoner man tog in på denna skatt skulle gå rakt in i allmänna pott. har man bytt åsikt. Pengarna ska gå till motsvarande skattesänkning på energi och diesel. Det innebär att man har mindre till exempelvis höjning av pensionerna, vilket man lade pengarna på tidigare. försöker använda samma pengar två gånger. Det knepet går jag inte på. Man måste bestämma sig för vad man ska använda pengarna till. Socialdemokraterna är däremot mycket hederliga på denna punkt. Både och återför man pengarna till näringen, vilket är helt okej om man vill det. Jag är dock emot skatten av det skäl som jag har utvecklat tidigare. Jag nöjer mig med att ta upp en sak till, nämligen frågan om privatinförsel av alkohol, läsk och tobak. Socialdemokraterna vill tillkännage för regeringen att införselkvoterna för alkohol bör sänkas med hänvisning till alkoholens allvarliga hot mot folkhälsan. Det är ett gott argument. Det hela blir dock lite tveksamt, fru talman. När inträdde i EU fick undantag från EU:s införselkvoter, men ministären med dåvarande finansminister såg till att upphäva undantaget. Man förhandlade inte på det sättet. intar Socialdemokraterna en ny ståndpunkt i denna fråga. vill man återinföra det som och ministären upphävde. Det blir svårt. Det är lite som när använder pengar två gånger. måste man bestämma sig för hur man ska göra i denna fråga. Har man en gång, och det är lite kritik mot också, intagit denna ståndpunkt kan man inte återinföra gränserna. Det kommer EU aldrig att gå med på. Då skulle han ha sett till att gränserna behölls. är det dess värre . Ett bifall till denna reservation, som ingen har yrkat på, skulle enligt min mening vara ett elegant slag i luften. Det tror jag inte att Socialdemokraterna vill. I sak är vi dock ense om att det inte är bra som det är . Av folkhälsoskäl borde vi inte ha fri införsel. 75 HANS (S) replik: När det gäller EU-förhandlingen om införseln beklagar jag att det blev som det blev. Vi begick ett misstag. Vi använde en före detta moderat minister, , som förhandlare för . Det var beklagligt. Men är det som det är. Det kan inte bli rätt varje gång. talar om skatt, skatt, skatt. minns säkert den offentliga utfrågningen i Andrakammarsalen förra mandatperioden när ni ville införa skatt på trafikförsäkringen. , , var upprört över detta. Man sade att skatten på trafikförsäkringen tillsammans med sänkningen av arbetsgivaravgiften gjorde det 500 miljoner dyrare för lantbrukarna . har alla fått ett brev från LRF där man säger att höjningen av dieselskatten kostar lantbruket när den är fullt genomförd. Vi vill höja skatten på handelsgödsel med 300 miljoner för att återföra till näringen medan ni gör allt detta. Då känns det lite övermaga att säga att det enda vi vill göra är att skattebelägga. Ni är ju värre. 76 (FP) replik: Jag tackar för synpunkterna från . På den första punkten, införsel av alkohol, tror jag också att det är angeläget att vi har en bred politik. Exakt vilka verktyg vi ska använda kan man alltid diskutera. Det som vi blev av med är som det är. kommer sedan in på frågan om införandet av trafikförsäkringsskatten. Det var en skatt på försäkringar rent allmänt sett. Jag tror att det från början var , och blev det . Man kan fråga sig om vi har fått någonting för det. Ja, vi har fått en sak. Detta bidrog nämligen till en häftig 78 miljarder om jag inte minns fel finansiering av tillkomsten av det första jobbskatteavdraget. Jag vet att ni var emot det, och det hade ni säkert också varit rent allmänt sett. Men vi fick väldigt mycket där. Så här måste det vara om man ska ha finansiering för någonting någonstans. Jag säger inte som vi sade då att man skulle göra som i , som var förebilden när det gäller att sprida kostnaderna till trafikförsäkringen. Det har inte blivit genomfört under den mandatperiod som gick, men det kan ju komma tillbaka. Jag minns inte exakt hur det var med de 500 miljonerna, men jag har ingen anledning att betvivla att LRF sade detta. Där är det samma sak; när man ska finansiera en så stor reform blir det så här. Bönderna fick också nytta av detta. Men när ni säger att ni ska återföra 300 miljoner till näringen menar jag, om inte jag är alldeles tosig, att det i konsumentledet kommer att få en prishöjande effekt. Om man höjer en skatt med 300 miljoner får det en prishöjande effekt, och det är jag emot. 77 HANS (S) replik: ska vi inte diskutera vad de där pengarna gick till, för vi pratar om kostnader för jordbruk. Men de gick inte till jobbskatteavdraget, utan de försvann i ett stort svart hål. Jobbskatteavdraget finansierades med försämringar för arbetslösa och sjuka. Men det är en annan sak. talar vi om de 300 miljonerna, som inte ter sig som speciellt mycket när vi går igenom vad som har hänt, vad ni har gjort och så vidare. Skillnaden, och det som jag tycker är poängen, är det som jag försökte prata om i mitt anförande. Man måste vara med och styra, försöka hjälpas åt och så vidare. En viktig poäng med de 300 miljoner som vi tog in var att de gick till forskning och utveckling som kunde bidra till jordbrukets omställning med mera. har jordbruket självt insett detta och saknar pengarna. I det brev vi har fått från skriver de att det missgynnar dem att vi tar bort skatten. Sedan skriver de: Men angelägen forsknings- och utvecklingsverksamhet med mera som tidigare erhållit medel från gödselskatten bör i stället finansieras via ovan nämnda diesel- och energiskatter som belastar näringen . Kommer ni nu att återföra delar av dieselskatten till näringen så att den fortfarande kan få de pengar till forskning och utveckling som den fick via handelsgödselskatten och som den nu går miste om? Så skriver LRF själva. Detta är viktigt att veta för jordbruket. 78 (FP) replik: Jag håller med om att finansieringen av jobbskatteavdraget hade många olika komponenter. Vi kan lämna det därhän just . Jordbruket vill nu att man återför till näringen. Jag är övertygad om att det inte finns någon jordbrukare som vill ha återinförd handelsgödselskatt. Det är inte någon enda som har hört av sig till mig om det. Varje jordbruk fick betala kanske 1 miljon eller någonting sådant. Det handlar om stora pengar. Jordbruket vill nu att detta ska användas till forskning. Jag menar att det är en farlig väg som ni är inne på om ni ska ta pengar från ett enda ställe och säga: Detta ska vi använda! Vi är inne på den farliga vägen med trängselskatten, där man finansierar olika projekt med dessa pengar. Jag är skeptisk till detta, och jag kan inte tycka att det är bra. Jag är emot återinförandet av konstgödselskatten . Jag säger inte att det alltid kommer att vara så, för om det visar sig att vi får de skador som bland andra har talat om med väldiga kadmiumhöjningar måste man kanske av miljöskäl göra någonting i alla fall. Men jag är inte för specialdestinerade skatter; det kan jag säga. Jag hoppas att regeringen inte kommer att gå in mer på den vägen. Jag tycker att gränsen går vid trängselskatterna. 79 (MP) replik: gör en stor grej av att vi föreslår en del höjda och nya skatter i betänkandet. Det är kanske ingen nyhet att vi från oppositionen har sett behovet av vissa skattehöjningar efter de skattesänkningar som regeringen har genomfört, bland annat för att laga revor i trygghetssystemen, satsa på välfärden och klimatomställningen och för att rusta starkt för framtiden. Då tycker jag att det borde falla i smaken att vi inte tar ut allt detta på skatter på arbete, som kan vara skadligt för ekonomin, utan väljer att lägga delar av det på sådant som är dåligt för vår miljö eller hälsa för den delen. Där kan skatterna ha dubbel effekt. Vi kan både ta in pengar som vi kan använda för satsningarna och styra beteendet i en mer hållbar riktning så att vi kompenserar för de miljökostnader som konsumtionen ger upphov till. vänder sig mot hela principen för detta och hävdar att dessa varor egentligen inte har någon priskänslighet alls. Det spelar tydligen ingen roll hur mycket elen, bensinen eller gödseln kostar; folk använder precis lika mycket . Så funkar det inte. Jag ska villigt erkänna att dessa varor kanske inte är de mest priskänsliga vi har här i världen. Men det är inte så att de helt saknar priskänslighet. Man brukar säga att bensin, till exempel, har en priskänslighet på 0,8 på lite sikt. Om priset går upp minskar alltså förbrukningen . Det är ändå inte helt fy skam, får man väl säga. pratade om reklamskatten. Jag ska erkänna att jag tycker att det finns problem med reklamens konsumtionshöjande effekt, vilket har effekter på miljön. Men även om man bortser från det kan vi vara lite pragmatiska och konstatera att ingen regering har lyckats avskaffa reklamskatten . Då kanske det är bättre att börja kolla i andra ändan och se om vi kan försöka minska de snedvridningar som finns genom att belägga också de skattefria formerna med reklamskatt. 80 (FP) replik: Det var just det som jag vände mig emot att man skulle minska de snedvridande effekterna genom att öka skatterna på annat. Jag tycker inte att det är någon bra idé att göra detta, till exempel genom att belägga ytterligare medier med skatt. Det tror jag inte på, utan jag hoppas att vi kan få bort skatten åtminstone för de kommersiella tidningarna. Den diskussion som jag tog upp om vad man använder miljöstyrande skatter till är viktig. Vi är absolut överens om att vi ska använda sådana. Jag menar att när det gäller näringsverksamhet, till exempel ett bondeföretag, köper man inte mer insatsvaror än vad man behöver. Men jag skulle till exempel tycka att det vore roligt att åka ned till i och titta på hans son som spelar fotboll i . Då spelar det naturligtvis en roll för mina kostnader för bilen hur mycket bensinskatt jag ska betala härifrån, från denna region, och dit ned. Det kan vara avhållande. Där spelar priskänsligheten en stor roll. Man får vara noga med priskänsligheten; den är olika på olika varor. Ta en vanlig tidning, till exempel! Det är klart att om man höjer priset till det dubbla sjunker upplagorna. Däremot är det kanske så att om man höjer priset på tågbiljetten mellan och är det nästan lika många som åker i alla fall, för de känner sig tvingade att åka tåg för att kunna ta sig fram den vägen. Sedan finns det andra problem med att tågen inte går, men det är en annan sak. Därför är priskänsligheten någonting som man måste diskutera, och det var det jag försökte göra i sammanhanget med handelsgödselskatten. Jag ska gärna medge att jag har fått läsa in mig på detta ganska ordentligt med utredning och så vidare för att komma fram till den ståndpunkt jag har . Och jag kan inte garantera att jag aldrig kommer att ändra mig på denna punkt och att vi en gång kommer att återinföra skatten. Vi får se på utvecklingen hur det blir. 81 (MP) replik: Jag ska göra vad jag kan under de här för att få att ändra sig. Vi får väl se hur det går med det. Jag skulle ju inte prata om handelsgödselskatten alls, men jag måste ändå säga att den senaste skatteutredningen om handelsgödselskatten, , inte föreslog att man skulle ta bort handelsgödselskatten. Man tyckte att det fanns en poäng med att den fanns. Jag är också medveten om att olika varor är olika priskänsliga, men jag håller inte med om att näringsidkare generellt skulle vara okänsliga för hur mycket deras insatsvaror kostar. Tvärtom är näringsidkare kanske i större grad än privatpersoner väldigt noga med att räkna på lönsamheten. Om man är åkare och det kostar si och så mycket att köra den här körningen och om vinsten är så här stor kanske det inte lönar sig om priset är så här högt. Det är samma sak med gödsel. Kostar det jättemycket att lägga ut konstgödsel ser man kanske över om man kan använda stallgödsel i stället eller om man kan använda en annan växtföljd och så in kvävegödslande baljväxter och så vidare. Man ser över vilka möjligheter man har att minska sina kostnader. Det är någonting som näringsidkare gör . Det är inget undantag när det gäller olika former av punktskatter. De har effekt. Jag fick egentligen inget mer motiv när det gäller reklamskatten än flera uppräkningar av att det inte var bra att göra så som vi föreslår. Vi föreslår inte att det bara ska drabba tryckta medier. Vi ser tvärtom att framför allt tryckta medier drabbas , medan till exempel radio, tv och inte minst direktreklam är helt skattebefriade. Andra länder har till exempel skatt på radio- och tv-reklam. Vi har tidigare haft en skatt på direktreklam. Det finns förslag på hur man skulle kunna utforma den på ett bättre sätt. Det skulle ge bättre konkurrensvillkor för tryckta medier jämfört med annat, och jag tror att det skulle vara bra. 82 (FP) replik: Jag har egentligen inte så mycket att tillägga när det gäller reklamskatten. Där har vi helt enkelt olika uppfattningar. Jag håller i grund och botten med om allting hon säger om priskänsligheten, men jag har en annan åsikt, vilket skiljer sig från fakta, när det gäller hur mycket insatsvaror som varje näringsidkare köper. Jag har egentligen aldrig träffat på någon näringsidkare som köper mer varor än vederbörande, man eller kvinna, behöver för att producera det som man producerar. Det kan vara en liten säkerhetsmarginal och så vidare. Jag tror väldigt mycket på miljöstyrande avgifter. vet att vi är för detta. Jag tror att det är effektivt för att till exempel se till att jag inte kör så mycket bil. Det fungerar väldigt bra där. Däremot tror jag att det fungerar mindre bra på en bonde i som ska producera de varor som vederbörande har köpare till. Jag tror inte att den bonden köper ett enda kilo handelsgödsel mer än vederbörande behöver. 83 (C): Tack, , för passningen om bonden i ! Jag återkommer till honom eller henne. Betänkandet om punktskatter innehåller mängder av motioner och reservationer som alla självfallet är värda att kommentera. Jag har valt att koncentrera mig på några få punkter. Mina allianskamrater som har varit uppe före mig har som vanligt förtjänstfullt berört det mesta från talarstolen. I stället för att lägga min tid på upprepning vill jag redan inledningsvis tala om att jag vill bifalla tillkännagivandet vad gäller i vilken utsträckning skatteskillnad mellan diesel miljöklass 1 och miljöklass 3 ska minska . Jag hade också gärna sett en lösning vad gäller beskattningen av bränslen framtagna ur återvunnen naturgas, så kallade fackelgaser, i dagens betänkande. Vi har också en hel del centermotioner på det området. Men blev det inte så. Jag anser att gynnsammare ekonomiska förutsättningar för att återvinna de här restgaserna skulle gagna miljön. har vi inte fått något svar i den här motionsbehandlingen, men jag ser trots allt inte i texten att regeringen har stängt dörren för en framtida lösning. Frågan är i alla fall öppen för vidare diskussioner. Därmed är jag inte heller i konflikt med ställningstagandet i betänkandet. I detta betänkande om punktskatter behandlas oppositionens förslag om straffskatter på det svenska jordbruket, och det är frågor som gör mig riktigt upprörd och skrämd. De tre rödgröna partierna och vill återinföra skatten på handelsgödsel. Socialdemokraterna, vill dessutom införa en skatt på bekämpningsmedel i jordbruket. och Vänstern vill införa en skatt på animalieproduktionen, alltså en ny köttskatt. Det borde vara självklart att kunna enas om det svenska lantbrukets betydelse för vårt samlade miljöarbete, vår regionala utveckling och en levande landsbygd. De gröna näringarna i befinner sig i framkant i världen i fråga om miljöhänsyn och djurhållning. Det är ett arbete som näringarna utfört i dialog med politiken och som lett fram till värdefulla initiativ som projektet näringen som handlar om att planera gödsling för att undvika övergödning. Dessa projekt ligger i linje med ett ekonomiskt rationellt jordbruk då övergödning även innebär onödiga kostnader. Det har vi debatterat mycket här. Däremot finns mycket lite som talar för att en extra skattepålaga påverkar förbrukningen av handelsgödsel då handelsgödsel är en nödvändighet i ett intensivt jordbruk. Plockar man bort handelsgödsel på en åkerareal där man har kört väldigt mycket spannmål får man ingen produktion det året man tar bort handelsgödseln. Man kanske kommer ned till en tredjedel. Ska man gå över till gröngödning får man lägga en hel växtsäsong på att producera gröngödningsväxtligheten. Då går skörd bort. Jag förstår inte hur någon skulle kunna hitta ett ekonomisk alternativ som skulle kunna påverka detta. Jag ser det inte som hållbart. Det arbete som pågått inom själva näringen riskerar att gå om intet då oppositionen kraftigt vill försämra villkoren för de areella näringarna i . Ett förslag från S, MP, V och SD, hela oppositionen, om att återinföra skatten på handelsgödsel saknar därför miljömässig logik då det gynnar importerade varor som i de flesta fall produceras med långt större insatser av handelsgödsel och med mindre miljöhänsyn än i det svenska jordbruket. Det saknar näringspolitisk logik då det ensidigt drabbar näringen i , vilket gynnar konkurrenter utomlands, och därmed leder till att produktion och arbetstillfällen försvinner från . Och det sker i ett läge då svensk produktion minskar och ny utslagning hotar sektorn. Det är bestämda uppfattning att politikens roll ska vara att stärka det svenska lantbrukets konkurrenskraft. Socialdemokraterna, vill ensidigt beskatta svenska odlare då de använder bekämpningsmedel som är godkända i hela EU i övrigt. Det försämrar också konkurrensen gentemot omvärlden. Det är inte särskilt länge sedan lökodlingarna på var hotade av den nuvarande EU-lagstiftningen. Jag tror att i stort sett alla riksdagspartier medverkade till att få till en dispens för att rädda den näringen. Var finns den viljan nu? Och så har vi, som jag nämnde, förslaget från och Vänstern om att införa en skatt på animalieproduktionen i . Jag känner igen argumenten från förra årets förslag från och Vänstern som då handlade om att införa en skatt på kväve och fosfor i kraftfoder. Även ingår orden övergödning, avskogning och vattenbrist i argumentationen. Dessutom menar reservanterna att de animaliska livsmedlens höga areal- och resursförbrukning jämfört med vegetabiliska livsmedel väcker frågor om solidaritet med världens svältande. Jag erkänner att och har rätt om man ser frågan ur ett framtida globalt perspektiv. Det är riktigt att jordens befolkning växer. Det är riktigt att livsmedelsmarknaden växer , och det ska vi naturligtvis ta på största allvar i . Men tappar 12 procentandelar av marknaden . Mindre än hälften av den mat som äts i produceras i . På grund av att omvärlden producerar billigare mat än bönder äter svenskar livsmedel som annars skulle ha gett föda åt fattigare folk i fattigare länder. I kan vi inte heller använda begrepp som avskogning i argumentationen. Odlingslandskapen och hagmarkerna växer igen eller beskogas med granplanteringar totala motsatsen till avskogning. Det blir därför inte bättre av att de rödgröna partierna tillsammans med i skatteutskottet lägger förslag som ensidigt straffbeskattar den svenska livsmedelsproduktionen, så att konsumenterna i ännu högre grad väljer billigare importerade varor från länder som har problem att försörja sin egen befolkning. Det är förslag som saknar all miljömässig, näringspolitisk och solidarisk logik. Jag bjuder gärna hem ett antal desorienterade miljöpartister och vänsterpartister till kommun, i , som jag kommer från, så att de kan se hur det steniga ser ut. I så fall tvingas de åka bil, utifrån den tidigare diskussionen här, eftersom det inte finns kollektivtrafik överallt det är bara att beklaga. Det finns visserligen aktiva grönsaks-, frukt- och bärodlare i min kommun, i , där växtklimatet utmed är tjänligt. All heder åt dessa driftiga grönsaksodlare! De har fantastiska ekologiska produkter, och dessa berikar naturligtvis Matlandet . I övrigt är det till stora delar övervägande granskog och beteslandskap. Om vi tar bort de betande djuren från landskapet kommer det att bli ännu mer av den redan dominerande artfattiga granskogen, tyvärr. Det steniga som våra förfäder brutit upp med stenrösen och stengärdsgårdar kommer att återtas av skogen och bli det mörka som det var . Det är inte den utveckling jag vill se. Det är inte heller det landskap som turisterna vill uppleva. Det går inte att ersätta lantbrukets betande djur med fler odlade morötter. Väldigt många lantbrukare har gett upp, och fler blir det för som går. Att då lägga mer sten på bördan, med fler skatter, som oppositionspartierna föreslår, är fullständigt oansvarigt. Som sagt: Välkomna till verkligheten i det landskap där mulen är en oersättlig landskapsvårdare och där vi säkert kan producera mer mat med hög kvalitet om vi politiker inte ständigt skrämmer landsbygdsföretagarna med oförutsägbara pålagor. Jag yrkar bifall till utskottets ställningstagande i betänkande SkU21 inklusive tillkännagivandet och avslag på samtliga motioner i övrigt. 84 (MP) replik: Jag tror att jag talar för från också när jag säger att även är en del av verkligheten.