prot · GY0978 · 2011-03-29 00:00:00 — Det är väldigt viktigt att komma ihåg att många av dessa länder varit kolonialländer till tidigare kolonisatörer som är medlemmar av Europeiska unionen. De är väldigt snabba att påminna oss om detta. Det är nog inte så att ska komma hit och berätta för oss hur vi ska göra vi vill fatta beslut om vår egen framtid, säger de. Vi erbjuder stöd om de så önskar. 32 (S): Jag vill tacka statsministern för redovisningen från Europeiska rådets möte och informationen om ett eventuellt militärt deltagande i Libyeninsatsen. Jag delar statsministerns bedömning att det är viktigt att hålla isär vad Europeiska unionen ska göra och vad Nato ska göra i detta sammanhang. Det är alldeles utmärkt att Europeiska unionen fokuserar på det den är bäst på, det vill säga grannskapspolitiken, humanitärt stöd och så vidare. Jag återkommer till det. Den information som statsministern redovisade vad gäller en militär insats i tycker jag verkar synnerligen lämplig. Vi socialdemokrater krävde att regeringen skulle driva kravet på en flygförbudszon. Vi var väldigt glada när lyckades samla sig. Vi har en historia där ibland inte har lyckats ta de nödvändiga besluten minns , och så vidare. Det var naturligtvis oerhört glädjande att man tog det beslutet. Då är det för oss svenskar, som har ställt upp på att FN ska utveckla en norm om ansvar att skydda, naturligt att också ställa upp när frågan ställs om att bidra till detta. Med tanke på hur statsministern har redovisat insatsens karaktär och vad det handlar om tror jag att det finns ett ganska stort stöd för detta i riksdag och en möjlighet att samla ett brett stöd, vilket naturligtvis är nödvändigt. När det gäller Europeiska unionen skulle jag vilja föra diskussionen ett snäpp vidare. Det är riktigt att ha ett humanitärt stöd nu och fokusera på det, men framöver handlar det om att få en ekonomisk och social utveckling i . Då handlar det om att få en handelspolitik som fungerar, alltså en jordbrukspolitik som ser till att bönderna i dessa länder kan exportera och att företag och annat kan komma in i frihandelsområdet i Europeiska unionen. Är statsministern beredd att initiera en långsiktig diskussion om hur man ska få en ekonomisk utveckling i ? 33 Statsminister (M): Jag välkomnar om det finns möjlighet till brett stöd i riksdag. Det tycker jag är väldigt viktigt när man sänder ut män och kvinnor på uppgifter för fred och säkerhet som kan vara farliga. När det gäller handel med norra var jag väldigt glad att kunna påverka slutsatstexterna vid förra toppmötet och få in en skrivning om att bjuda in till utökad handel som en del i hur vi ska möta situationen. Jordbruksprodukter skulle jag säga är särskilt viktigt om man ser på till exempel . Det har sin poäng i EU, där det annars talas väldigt mycket om protektionism och den egna jordbrukspolitiken, att vi som svenskar fortsätter att förfäkta uppfattningen att det snarare är mer av handel och utbyte inom EU och med omvärlden som bör vara modellen. Det är inte så att vi har alla till stöd för det, som vet, men i det här fallet var det möjligt att få med en sådan skrivning. Det tycker jag var viktigt. Vi ska återkomma till det. 34 (M): talade vi om ett i kris. känns det inte riktigt relevant att uttrycka sig på detta sätt när man ser vad som händer i , och så vidare. Inte desto mindre befinner sig många av länderna i fortfarande i djupa ekonomiska svårigheter. Därför är det glädjande att stats- och regeringscheferna på toppmötet ändå fick detta på plats, kunde bestämma sig och sätta ned foten för dessa beslut. De kommer att få goda följdverkningar. Det är nu upp till bevis för alla länder att efterleva detta. Det blir EU:s nästa uppgift. Min första fråga anknyter lite grann till den som var inne på. Vi som inte var där känner kanske en oro och en viss nyfikenhet: Orkar EU-27 lyfta blicken lite grann inifrån och ut mot tillväxtskapande åtgärder framåt? Finns det något slags anda och känsla bland ledarna att orka detta? Det är min första fråga. Den andra frågan är kopplad till , som vi inte har nämnt. Den handlar om hur vi kan sträcka ut oss också mot i dessa tider med bistånd, handel och så vidare. Finns kraften även för detta? 35 Statsminister (M): Låt mig påpeka att i har följden av det som har skett i i hög grad blivit en diskussion om kärnkraftens framtid. Jag tror att vi ska vara tydliga med att effekterna i mer beror av jordbävningen och och den enorma förödelse och människospillan som detta har orsakat. Trots stora rikedom och beredskap i ärendena finns hjälp som vi ger till och erbjuder och det japanska folket. Jag har också hört talas om stora insamlingar som sker för att försöka vara en del av återuppbyggnaden. Det handlar om hela samhällen som ska återskapas där dessutom familjer och många människor inte längre finns. Jag tror att vi ska vara på det klara med att prövning bara har börjat i denna del. Även där bör vi vara delaktiga. Vi bör vara ett stöd och visa vår solidaritet. Det finns en vilja att driva reformer. Man bör minnas att Europeiska rådets möte inramades av mycket stora demonstrationer. En lång rad länder har genomdrivit reformer som leder till att regeringar avsätts och till att det finns en reformtrötthet i . Det tror jag är det ärliga svaret. Det är många som tycker att det räcker . Jag fick ange att , som hade av ekonomisk misskötsel som hann i kapp oss under det tidiga 90-talet, sedan fick ägna större parten av resten av 90-talet åt att sanera sina offentliga finanser efter en dikeskörning. Det var sju av gediget arbete. I flera av länderna talar vi nu . De tycker inte att det är det roligaste att höra. Men vi påpekar också att varje reform som görs för att stärka konkurrenskraft och för att möta denna situation ofta leder till att ekonomin svarar mycket fortare än vad man har trott. Det är sättet att försvara att det ändå bedrivs reformer för konkurrenskraft, för jobb och för att få ekonomin att stärkas. Det görs många ansträngningar, men det står absolut och väger i många länder när det gäller hur orken ser ut. Det kommer att avgöra konkurrensförmågan och hur mycket jobb vi kan få fram i vårt . Överläggningen var härmed avslutad. 2 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 3 § Svar på interpellation 2010/11:268 om kvalitetssäkring vid omvandling från hyresrätt till bostadsrätt 36 (): har frågat mig om jag avser att verka för att rättssäkerheten vid ombildning av hyresrätt till bostadsrätt förbättras, bland annat genom särskilda regler om ombildningskonsulter och om återkommande köpstämmor. Jag har besvarat en snarlik interpellation från Amineh Kakabaveh. Jag sade då att jag tycker att vi har tydliga och stabila regler. Ombildningar handlar i grund och botten om en demokratisk beslutsprocess i en förening. Det är oundvikligt att det ibland uppstår meningsskiljaktigheter eller konflikter. Så måste det få vara. Ombildningar skiljer sig inte från hur svenskt föreningsliv i övrigt fungerar. För bostadsrättsföreningar gäller också samma regler som för andra föreningar. Därutöver finns ett antal skyddsregler som bara avser ombildningar. Ombildningskonsulter ska självfallet bidra med korrekt och användbar information till de inblandade. Det ligger i det uppdrag som föreningen ger en konsult. Tyvärr blir det inte alltid så. Det är ytterst styrelsen som ansvarar för vem som anlitas och för att bedöma det arbete som utförs. Naturligtvis är det oacceptabelt när det förekommer fusk eller till och med brottsliga handlingar. Det måste man ta itu med när det förekommer. Den typen av agerande är redan förbjudet. Vi har alltså verktyg för att ingripa mot det. Det finns inga belägg för att det förekommer omfattande fusk. De uppgifter om fusk som har förekommit, till exempel i , är trots det värda att ta på stort allvar. Men de har inte övertygat mig om att det finns ett behov av att ändra reglerna på det sätt som anges i interpellationen. Det är naturligtvis också viktigt att följa utvecklingen. 37 (S): Jag ber att få tacka justitieministern för svaret. Jag vill dock hävda att den interpellation jag har ställt handlar om just rättssäkerheten vid ombildning. Det handlar om att både de som förespråkar en ombildning och de som är emot en ombildning måste känna en trygghet i samband med att man inleder en ombildningsprocess. Det är en viss skillnad mot den interpellation som justitieministern hänvisar till. Jag har inte i min interpellation hävdat att man till varje pris ska undvika ombildning av hyresrätt till bostadsrätt. Låt mig inledningsvis säga att i de allra flesta ombildningar är man nöjd med såväl processen som själva köpet. Det är just när det inte fungerar som vi ska ha tydliga regler. När det fungerar behövs inte reglerna på samma sätt. Låt mig i detta sammanhang göra jämförelser med fastighetsmäklare, som hade en stämpel på sig att dölja de eventuella fel som fanns i de fastigheter de sålde. Det handlade också om att de enbart var säljarens ombud och inte uppfattade att de hade några skyldigheter mot köparen. Genom dels frivilliga överenskommelser, dels ny lagstiftning har man ändrat på detta. Det är sällan man i den allmänna debatten möter den kritik som tidigare fanns mot fastighetsmäklare. När man har sett denna utveckling tycker man att det är det lite underligt att justitieministern inte vill se ett liknande regelverk eller någon form av auktorisation för ombildningskonsulterna. Varför vill hon inte det? Då skulle man kunna få bort denna diskussion från dagordningen. Jag har också svårt att förstå varför justitieministern inte vill se en process som alla inblandade känner rättssäkerhet i. Min ambition är att även de som inte vill ombilda ska känna att de har fått svar på sina frågor och att deras röst väger lika tungt som grannens, som vill ombilda. Jag vet inte hur många människor som har ringt till mig och ställt en så enkel fråga som varför man inte har fått se protokollet från köpstämman. Man har blivit nekad av konsulterna eller av styrelsen. Och varför är inte röstlängden offentlig? Hur kan justitieministern försvara att man inte har transparenta system? Det borde vara det minsta man skulle kunna kräva. Det finns en del ombildningskonsulter som har ambitionen att göra ett gott arbete. Men det finns inget regelverk för vad dessa konsulter ska göra och vilka skyldigheter respektive rättigheter de har. Det har kommit till min kännedom att de på grund av oärlighet eller möjligen okunskap har undanhållit verkligheten vid upprättandet av underhållsplan eller ekonomisk plan. Sedan har man upptäckt att driften av fastigheten kostar lite mer, vilket har inneburit att man har varit tvungen att höja avgiften för lägenheterna. Slutligen ska jag säga några ord om de ständiga återkommande köpstämmorna. Nog är det väl så att när kammaren röstade för det regelverk som vi har föreställde både vi socialdemokrater och det är jag helt övertygad om oss att det handlade om en bostadsrättsförening som bildas. hade man sedan en köpstämma. Jag tror inte att vi hade föreställt oss de här konsulterna som går omkring och talar om att folk ska köpa och att man sedan dessutom skulle kunna ha en återkommande köpstämma inom . Därför är min fråga: Varför vill inte justitieministern ändra på detta? Detta vore ju en enkel sak så att både de som vill köpa och de som inte vill det kan känna trygghet. 38 (): Låt mig börja med ombildningskonsulterna. Vid bostadsköp gör privatpersoner en affär av stor ekonomisk betydelse, och då är man ofta väldigt beroende av informationen från mäklaren och litar i praktiken på den. Ombildningar skiljer sig något från detta, för då handlar det också om en demokratisk beslutsprocess i en förening. Det finns tid att utbyta information, att rådgöra med andra och att göra sin röst hörd. Det finns också skyddsbestämmelser för att ombildningen ska ske på ett sådant sätt att de inblandade får bra information. Det krävs till exempel en ekonomisk plan som också ska granskas av två oberoende intygsgivare. Ett annat exempel är att ett besiktningsprotokoll ska fogas till den ekonomiska planen, och det är viktigt att relevanta handlingar ska hållas tillgängliga för hyresgästerna innan man fattar beslut om att förvärva hus. När man ska ombilda en fastighet till bostadsrätter är det naturligtvis otroligt viktigt att alla är informerade, eftersom det är ett gemensamt intresse. Men det är också, vilket jag har framhållit i flera debatter, ganska mycket regler, fakta och ekonomiska bedömningar som ska göras. Därför finns det möjlighet för föreningar att vända sig till någon som har kunskap på området, det vill säga ombildningskonsulterna. Det är naturligtvis viktigt att ombildningskonsulterna är sakliga, men det är svårt att säga vad som skulle vara en legitimerad konsult. Det måste ändå vara så att det huvudsakliga ansvaret för att man anlitar en person med förtroende och att den information man får används på rätt sätt ligger hos den demokratiskt valda styrelsen. Så fungerar föreningslivet. Man ska också veta att de som erbjuder den här typen av tjänster också har bildat en egen intresseorganisation där de arbetar med etiska riktlinjer för den här typen av rådgivning och annat. Jag tycker att det är en utveckling som går alldeles åt rätt håll och som är väldigt bra. Jag förstår inte riktigt varför man skulle ge sig in och lagstifta och styra upp det här eftersom det ju är på väg att komma på plats i alla fall. Jag tycker också att man ska ha viss försiktighet när det gäller att ge sig in i det som ändå är föreningsfriheten och rätten att bilda föreningar och agera tillsammans med andra för någonting som man har ett gemensamt intresse i, till exempel ombildning till bostadsrätt. Så var det frågan om varför man får ha flera stämmor . pekar på exempel där detta har utnyttjats på ett sätt som dels missleder hyresgäster, dels kan användas för att göra fel saker. Det är klart att man kan utnyttja nästan alla typer av regler på ett felaktigt sätt och också bryta mot fasta regler, men man ska också veta att det inte är helt oproblematiskt att ändra på detta. kan det nämligen vara bra att ha en ny stämma ganska snabbt, eftersom villkoren kan ha förändrats på ett sådant sätt att man måste ta ett nytt beslut. Det kan också vara så att vissa lägenheter har fått nya hyresgäster så att det därför finns sakliga skäl för det, och då är det inte helt enkelt att regelmässigt förbjuda stämmor tätt inpå varandra. Så är det med regler. Även om man håller sig i det vanliga föreningslivet utesluter inte stadgarna att det ibland görs felaktigheter. Stadgarna ger en ram och just en stadga, och jag menar nog att det regelverk vi har ger en bra stadga vid ombildningar till bostadsrätt. 39 (S): När det gäller föreningslivet har vi som lagstiftare i valt att ha så lite regler som möjligt. Det tycker jag är bra. Det tycker jag är en princip som ska gälla. När det gäller grundläggande regler för aktiebolag, till exempel att man ska upprätta bokslut och annat, gäller dessa äntligen inte för föreningar, och så ska det vara. Men problemet i detta fall, herr talman, är att alla som deltar i köpstämman och tar ställning till om man vill köpa och vara med i bostadsrättsföreningen kanske inte ens är med i denna bostadsrättsförening. Det är ju det som är skillnaden jämfört med att vara med i en förening vilken som helst. Man behöver inte ens vara med i föreningen när man deltar på köpstämman, och det är det som komplicerar det hela så mycket. Det är därför jag tar upp frågan. Hade det handlat om att människor blev illa behandlade i eller i hade jag inte ens drömt om att väcka en interpellation här. Det är just i dessa sammanhang när det dels handlar om föreningslivet men där det också finns människor som kanske inte ens önskar delta i detta men ändå måste ta ställning till om de vill köpa sin lägenhet eller inte och om de tycker att detta är bra eller inte. Det är det som komplicerar det hela. Det är därför vi som lagstiftare måste ta ett djupare ansvar för detta, och det är därför jag tar upp det i detta sammanhang. säger att ombildningskonsulterna har bildat en intresseorganisation. Det är jättebra, men problemet är att jag är helt övertygad om att nu står här och försvarar detta, på samma sätt som hennes kollega som var justitieminister och mina kolleger senare i tiden säkert gjorde ända tills man var tvungen att skapa en ordentlig lagstiftning som gällde fastighetsmäklare. De här två sakerna påminner väldigt mycket om varandra. Varför kan man då inte ha liknande regler för det? Det jag också skulle vilja ta upp i det här sammanhanget och som jag inte hann i mitt tidigare anförande är oskicket att man får betalt först när man har sålt fastigheten. Så fungerar det ju inte på marknaden i övrigt när man köper och säljer någonting, utan då riskerar man som säljare faktiskt någonting när man går ut med sin fastighet eller sin lägenhet på marknaden, nämligen att den inte blir såld, och då måste man stå för den kostnaden själv. Jag har själv varit med om det under lågkonjunkturen att jag fick betala en mäklare pengar. Det tycker jag är en riktig princip, men i det här fallet har man en konstig prissättning. Vi måste kunna göra något så att det inte ligger i ombildningskonsultens egenintresse att lyckas med uppdraget eftersom man annars helt enkelt inte får betalt. Det kan väl inte vara rimliga och rättssäkra regler, varken för dem som vill köpa eller dem som inte vill ombilda. Jag förstår återigen inte argumentationen varför det skulle vara positivt att ta upp en ombildning redan månaden efter, vilket har förekommit i ett antal fall, om man i ett demokratiskt beslut har sagt att nej, vi vill inte vara med om det här. Jag säger inte att det är det vanliga, men jag säger att det är de här fallen på marginalen som vi sedan får läsa om och föra debatt om . Det är ju enkla små regler jag kräver i den här interpellationen: Köpstämman ska inte få återupprepas så fort. Det ska finnas regler för ombildningskonsulterna och rättssäkerhet kring det. Det kan väl inte vara något kontroversiellt. 40 (): Låt oss först reda ut skillnaden mellan ombildningskonsulter och fastighetsmäklare. Fastighetsmäklare och köpare har ofta motstridiga intressen. Den ena ska förmedla och försöka åstadkomma en försäljning eller ett köp av fastigheten, och däri ligger en konflikt. När det gäller en ombildningskonsult är denna anlitad av föreningen för att ge adekvat information och hjälpa till i det beslut som föreningen ska fatta när det gäller en ombildning. Det är en viss skillnad. Varför ska man då inte ställa krav på en certifiering av detta? Jag påpekade redan tidigare att det för ombildningskonsulter finns en organisation som har regler för etik, moral och hur man ska arbeta. Då finns det möjlighet och är rimligt att föreningar använder sig av vedertaget erfarna ombildningskonsulter. Det ligger i styrelsens intresse att inte anlita folk som inte har kunskap för sitt uppdrag. Men ansvaret i varje förening är ändå styrelsens och måste så vara. Sedan är det stämmorna igen, att det finns något exempel på att man har haft dem ganska ofta. Jag pekade på att skälet till att vi inte vill sätta in regler som innebär att det måste gå emellan är att det faktiskt ibland finns väldigt legitima orsaker till och att det rent praktiskt är bra att kunna ha en stämma igen. Vi kan ju inte utforma regler utifrån att det alltid ska vara så att vi misstänker att folk försöker luras eller göra fel saker. Det är inte så. De regler som finns för bildande av bostadsrättsförening och för ombildning av hyresrätter utgår faktiskt från ganska fasta principer och ger också hyresgästerna väldigt bestämda rättigheter. Det är viktigt att komma ihåg att även vid en ombildning har man som hyresgäst kvar sina rättigheter som hyresgäst. Man behöver inte köpa en bostadsrätt. Man behöver inte flytta om det blir en ombildning utan man har kvar sin rättighet som hyresgäst. Skyddet för den enskilde finns . Det som det lite grann handlar om när man vill gå in och reglera är i vilken utsträckning staten ska anse att det är nödvändigt att gå in och styra upp demokratiskt valda styrelsers och stämmors beslut. Ska man inte tro att hyresgästerna i ett av deras kanske allra viktigaste beslut klarar av att ta till sig den hjälp och den information som finns att få? Vi har inte erfarenheten att det sker omfattande lurendrejeri och fusk eller att man försöker föra varandra bakom ljuset. Tvärtom bygger ju hela idén med att bilda bostadsrättsförening på att det finns en gemensam vilja att bättre förvalta sin bostad och den fastighet där lägenheten finns, vilket är en väldigt bra sak. Det är också erfarenheten i de allra flesta fall. Man sköter detta tillsammans betydligt bättre, man får ned kostnaderna och man lyckas också ganska väl fatta de beslut som ska tas i bostadsrättsföreningens demokratiskt valda organ. Jag tycker inte att de problem som har lyft fram är så många. De är väldigt allvarliga i sig. I några fall handlar det faktiskt om brott. Där finns det ju möjligheter att agera. Men jag vill inte reglera tiden mellan köpstämmor och jag tror inte att det behövs någon certifiering av ombildningskonsulter. Det finns erfarna och professionella sådana som kan ge bra information. Ansvaret måste ändå bostadsrättsföreningens medlemmar ta själva. 41 (S): Det var ju inte det som var problemet i det här sammanhanget. Det är inte så att vanliga föreningsproblem är det som är orsaken här. Det var ju inte så att alla var medlemmar. Det är några som står utanför men ändå berörs av köpstämman. Bör det inte vara så att det finns ett regelverk som gör att de inte råkar illa ut i det här sammanhanget. Det är ju det som är svårigheten, att det här inte gäller alla. Det är inte vanliga föreningsrättsliga principer som ska gälla i de här sammanhangen utan det måste finnas ytterligare skyddsnät. Jag tycker att det viktigaste man kan göra i det här sammanhanget är att jämföra med fastighetsmäklare. De har en historia som är ganska lik den som ombildningskonsulterna har . Ombildningskonsulterna är ungefär där fastighetsmäklarna var . Man hade ett ganska dåligt rykte. Man dolde fel. Man företrädde bara köparen. Man brydde sig inte om att ta hänsyn till säljarens intressen. Vi borde kunna utforma ett ganska tydligt regelverk efter det. Sedan tycker jag faktiskt att det är ganska konstigt med ofta återkommande stämmor. Har man haft en juridisk process, som faktiskt en stämma är, kan det inte vara så. I det sammanhanget måste jag säga att justitieministern bara är ideologisk. Det finns knappast några sakliga eller praktiska skäl för att redan månaden efter en köpstämma ha en ny köpstämma. Då handlar det om någonting helt annat. Då handlar det om ideologi till varje pris. Jag har försökt och ville att den här debatten inte skulle handla om ideologi, men i det här fallet driver justitieministern det till en ideologisk debatt. 42 (): får vi väl ändå se att det inte är så mycket ideologi som erfarenhet av föreningsliv i vid mening. Det finns många goda skäl till att man ibland kan tvingas ha en extrastämma. Det är väl ingenting som är konstigt vare sig i politiken, i bolag eller i någonting annat. Det kan inträffa någonting som ändrar förutsättningarna. Då ska det finnas en möjlighet att ha ett nytt möte. Svårare än så tycker inte jag att det är när det gäller köpstämma heller. Någonting kan ha förändrats. Vi kan säga att vi har en förening . Vi bestämmer att nu ska vi köpa det här huset och så rasar taket ihop eller det visar sig att någonting var helt vrickat i det underlag vi hade. Det är väl väldigt bra om vi snabbt kan riva upp beslutet eller ändra på det. Det är rimligt i en demokrati att man kan ändra och rätta till beslut som har blivit fel. Jag återkommer då till det problem som tar upp, nämligen att det finns de som kan försöka tricksa och utnyttja det här. Då är det väldigt viktigt att ha klart för sig vad som gäller för medlemskap i en bostadsrättsförening. Man måste vara med i bostadsrättsföreningen för att kunna ha en bostadsrätt.