prot · GZ0925 · 2011-10-28 00:00:00 — beskrivning att det handlar om två distributörer stämmer förstås, och så har det traditionellt varit i . Jag vet inte om är bekymrad över att det är för många eller att det är för få. Det här är något som vi i någon utsträckning bestämmer genom det sätt på vilket området är reglerat. Vi har en ordning som gör det möjligt för fler att komma till. Det gör det inte omöjligt för den som vill lägga ned att försvinna, men själva idén måste vara att det finns aktörer på det här området som på ett effektivt och ändamålsenligt sätt ser till att vi får tillgång till läkemedel på den svenska marknaden. Detta håller vi ögonen på hela tiden. Det här följs upp genom våra myndigheter och de utvärderingar som görs och har gjorts. har vi fått ett gott betyg för det vi gör. Men vi följer detta och är ödmjuka inför komplexiteten. Det vi har gjort har varit stort och omfattande och kan leda till oönskade effekter om någonting går fel, och därför är det väldigt viktigt med ansvariga politiker och myndigheter i det här sammanhanget för att säkerställa just det säger, nämligen att använda företagen i medborgarnas tjänst, det vill säga att se till att vi har tillgång till rätt läkemedel och kvalificerad rådgivning över hela landet till alla människor som är beroende av sina mediciner. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på interpellation 2011/12:28 om de statliga företagens roll vid byggnation av ny kärnkraft 12 Statsrådet (C): har frågat näringsministern om statliga energiföretag som ska avstå från att använda sitt kapital för att bygga nya reaktorer, och vilka näringsministerns avsikter är i denna fråga. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Principen om att kärnkraften ska stå på egna ben utan subventionering gäller lika för alla företag, såväl statligt som privat ägda. När alliansregeringen tog initiativ till denna princip var det självklart att den skulle gälla lika för både och dess privat ägda konkurrenter. Frågan om hur investerar i ny kraftproduktion är en fråga för bolagets styrelse och operativa ledning. Sådana beslut ska fattas utifrån affärsmässiga överväganden. ska inte ha andra spelregler än övriga kraftbolag. Regeringen kommer med andra ord varken att tvinga eller hindra att investera i kärnkraft såvida de uppfyller villkoren för att få tillstånd. 13 (V): Jag vill först tacka minister för ett väldigt tydligt svar. Det är inte alltid man får det, men den här gången fick jag det. Vi hade ett flertal debatter i går med , och då var vi möjligen förvirrade på en högre nivå när vi gick härifrån. Vi fick inte mycket till besked. fick vi det. Tyvärr fick jag fel svar jämfört med det jag hade hoppats på, därför att det innebär i praktiken att även om staten på papperet inte kan gå in och ekonomiskt gynna nya reaktorer i kan statliga företag alltså staten indirekt göra det. Jag tycker att det rimmar illa med det som ofta har hävdat, att här ska staten inte bidra till att bygga ny kärnkraft. Beskedet är egentligen att svenska staten via sina bolag får bidra till att bygga ny kärnkraft. Jag menar att det är ett misstag och att staten ska ha en uppfattning om hur de statliga bolagen används i energipolitiken. Om man ser på vad som har väglett investeringar i ny energi blir man en smula bekymrad. Man har med sömngångaraktig säkerhet satsat på gammaldags energislag; i lägger man ned kärnkraften som har köpt. Man har satsat på dyra energislag och gjort betydande förluster till exempel i de holländska affärerna. Man har satsat på miljöfarliga energislag som kolbrytning och koleldning i . Mot den bakgrunden blir man lite orolig för att ska göra ytterligare en felinvestering och satsa på nya svenska kärnkraftsreaktorer. Det verkar nästan ligga i företagets policy att göra den typen av misstag i sina investeringar. Här menar jag att staten borde gå in med ägardirektiv. har föreslagit sådana tydliga ägardirektiv till , där det är förnybar energi och satsningar i som prioriteras. Jag skulle vilja fråga ministern: det inte dags att gå in och styra upp och prioritera det förnybara? Det är faktiskt en politisk fråga som regeringen ansvarar för. Sedan är det så att svenska staten har satsat på ny kärnkraft ganska . , , gick in med 1 miljard i den finska reaktor som byggs i Olkiluoto. 1 miljard svenska skattepengar går till att bygga ny kärnkraft i . Hur ser ministern på det? Är det rätt? Är det så att energiöverenskommelsen gör att man inte får satsa statliga pengar i men att det går bra att använda statliga pengar till att bygga ny kärnkraft i ? Vi har en ny reaktor på gång i , i Pyhäjoki som ligger från . Många i min hembygd är bekymrade över att få en kärnkraftsreaktor så nära sin hembygd. Kan ministern tänka sig att vi går in med statliga pengar via SEK även i reaktorn i Pyhäjoki eller kan ministern ge besked om att det inte får ske att vi bygger kärnkraft i närhet med svenska statliga pengar? Jag menar att budskapet ska vara att vi inte ska satsa statliga pengar i kärnkraft vare sig i eller i . I grunden handlar det om att vi har en unik chans att bygga ett hållbart energisystem, att bygga ut vindkraften, att satsa på bioenergin, att modernisera vattenkraften och att spara på elförbrukningen. Då behöver vi ingen kärnkraft. Men då måste vi ha en regering som har en sådan politik och som använder sina egna resurser till det förnybara och inte enbart satsar på ett utdöende energislag som är miljöfarligt, som inte är förnybart och som faktiskt är dyrare än de miljövänliga konkurrenterna. 14 (V): Detta är ännu en viktig interpellation i en viktig fråga. Som jag tolkar ministerns svar kan alltså gå in och bygga nya reaktorer. Det tycker jag är mycket märkligt. Jag tycker att det säger någonting om regeringen, nämligen att vi här har ett statligt ägt företag men att man inte visar något större intresse för att bestämma vad det företaget egentligen ska göra. Är det så att vi har en överenskommelse eller att regeringen och har beslutat att inga statliga pengar ska gå till byggande av kärnkraft borde väl det vara helt avgörande för ett av våra största gemensamt ägda företag i det avseendet, nämligen att statliga pengar inte ska gå till byggandet av några nya reaktorer. Jag tycker också att det nämnde, att har gått in med till byggandet av den nya reaktorn i Olkiluoto i , är ett exempel på att det i praktiken inte stämmer att statliga pengar inte ska gå till byggande av ny kärnkraft. Det går statliga pengar dit . Jag undrar också över den kabel som har byggt över till Olkiluoto från den svenska kusten. Det är väl statliga pengar som går till att bygga en kabel för att binda ihop två kärnkraftverk. Det är också en form av statlig subvention. Jag skulle vilja se en mycket tydligare styrning från regeringens sida i den här frågan. har här verkligen chansen eftersom det är ni som sitter på det departement som verkligen bestämmer över de här frågorna. Jag tror också att det är ministerns och genuina åsikt att några statliga pengar inte ska gå till byggandet av ny kärnkraft. Men då får man verkligen se till att det blir på det sättet och i synnerhet se till att de gemensamt ägda företag som vi har verkligen gör sitt jobb och investerar i det förnybara. Om man vill att ska investera i det förnybara, den framtida energin, måste man faktiskt ändra i . Det var precis det som tog upp här tidigare. Då får man lägga fram konkreta förslag som säger att de framtida investeringarna inte ska gå till fossil energi. De ska inte gå till kärnkraft, utan de ska endast gå till den förnybara energin. Det är politik. Uppenbarligen är det inte eller regeringens politik. 15 (V): Vi har i kammaren debatterat kärnkraften åtskilliga gånger. Jag har stått i den här talarstolen och debatterat med din företrädare också. Inför det senaste beslutet och energiöverenskommelsen mellan allianspartierna, som också blev beslut, fanns det en skrivning. Det var att inga subventioner, varken direkta eller indirekta, får förekomma vid byggande av eventuellt ny svensk kärnkraft. Regeringen skulle återkomma till och redovisa vad det här betydde. har det gått , , och ännu har ingen redovisning kommit. Min fråga till ministern är: När kan vi förvänta oss att få en redovisning av vad som menas med det beslutet? 16 Statsrådet (C): Energiöverenskommelsen innebär mer än någonting annat en kraftfull satsning på både förnybar energi och energieffektivisering. Det är inte, tvärtemot vad som här hävdas, någon satsning på kärnkraften. Tvärtom har regeringen väldigt tydligt uttalat i energiöverenskommelsen att kärnkraften faktiskt måste stå på egna ben, att den inte kan räkna med någon form av subventioner. såg vi återigen hur elpriset skenade så fort kärnkraften fick driftstörningar och inte kunde producera som normalt. För mig och alliansregeringen är det helt uppenbart att behöver bryta sitt beroende av kärnkraften och vattenkraften. Det gör vi nu genom att bygga ut ett starkt och tydligt tredje ben av förnybar energi i elproduktionen. Energiöverenskommelsen resulterade alltså inte i minskad andel förnybar energi utan tvärtom i att regeringen kunde höja målet och öka takten i utbyggnaden av den förnybara energin genom att gå från till förnybar el. Till 2020 ska dessutom ha uppnått förnybart i hela energisystemet. Det är mer än något annat land i . Mer än någonting annat var energiöverenskommelsen en överenskommelse om att satsa på förnybar energi och energieffektivisering. Det är också det som sker. Det som sker är en rekordsnabb utbyggnad av den förnybara energin i . Bara har vindkraften, för att ta ett enda exempel, tillfört ny förnybar el till det svenska energisystemet, vilket i grunden är väldigt bra. Staten har en väldigt tydlig uppfattning om hur de statliga bolagen ska agera, det vill säga att vi sätter upp ett regelverk som gäller lika för de bolag som vi själva äger och för deras konkurrenter. Det är ett ansvarsfullt sätt att hantera lagstiftningsmakten. Det är så vi måste agera när staten äger bolag på en konkurrensutsatt marknad. Däremot har regeringen alldeles , för bara , förtydligat med att man ska vara en ledande del och vara med i energiomställningen, inte bara i utan också i . I övrigt är ett bolag som styrs av finansmarknadsministern. Vill och andra diskutera just ägardirektiven får ni gärna göra det tillsammans med finansmarknadsministern. För är det otroligt viktigt att vi har tydliga och stabila spelregler för energiproduktionen. För mig är det arbete som vi nu gör i prioriterat. Vi går igenom alla regelverk för att säkerställa att det inte finns några underliggande subventioner till kärnkraften. Jag kan inte säga när det arbetet kommer att vara klart eller vad det kommer att landa i, men jag kan försäkra , och att jag kommer att återkomma till så fort den genomgången är färdig. 17 (V): säger att inte är hennes bord. Så är det naturligtvis i formell mening. Men om man är ansvarig för energifrågorna bör man ha en åsikt om policy och kunna prata för hela regeringen. Vi äger ett av största energibolag och en av största utsläppare av koldioxid. Det är rimligt ur politiskt hänseende att tala om det. har gjort en rad felinvesteringar ur både miljösynpunkt och ekonomisk synpunkt. Därför menar jag att de nya ägardirektiven inte imponerar. fortsätter att göra dåliga affärer. Direktiven borde skärpas ytterligare. Det är orimligt att säga att en energiöverenskommelse som innebär att man får bygga tio nya kärnkraftsreaktorer är en stor satsning på det förnybara. Det är ett historiskt nederlag för att ha gått med på att bygga en ny generation kärnkraft som kan binda fast oss i denna ohållbara energiform i många årtionden framöver. Effekterna av detta innebär en ännu större avfallsmängd som vi ännu inte riktigt vet hur vi ska ta hand om. Trycket på uranbrytning i denna miljöfarliga verksamhet kommer att öka. Med viss rätt. Om man tar miljörisken att ha kärnkraft bör man rimligen också ta miljörisken att ha uranbrytning. Överenskommelsen är bara att beklaga. Inte heller ligger i framkant med de förnybara alternativen. Vi har vindproduktion i . Egentligen är förutsättningarna bättre i än i . skulle kunna gå före och ha ett hundraprocentigt förnybart elproduktionssystem och dessutom exportera el utifrån systemet. Då tål vi inte en ny felsatsning på kärnkraft när alternativen ligger mitt framför oss. Det kan vidtas enkla åtgärder, till exempel att införa nettoinmatning på elnätet eller att kompensera för effekten av uttagsbeskattningen för vindkraftskooperativ för att få fart på den småskaliga elproduktionen i . Men det sker inte. Man pratar bara om det. Det händer egentligen inte. Det är mycket skrik för lite ull när det gäller satsningarna på alternativen. Svaret är att staten via kan satsa på att bygga ny kärnkraft i . Det är en besvikelse, men det är åtminstone ett tydligt svar. När det gäller det finska exemplet har vi inte fått något svar från ministern. Jag har en fråga om den reaktor som planeras i Pyhäjoki. När det gäller reaktorn i Olkiluoto finns svenska pengar med via . Kan ministern här göra klart att det inte blir fråga om detta, att här blir det absolut stopp för att gå in med några som helst pengar i Pyhäjokireaktorn? 18 (V): säger att samma regler ska gälla för statliga som för alla andra energibolag. Vi borde väl vilja något mer med de företag som vi äger tillsammans än att de bara ska göra exakt samma sak som Fortum, Eon och de andra jättarna på marknaden. Vi borde väl vilja att ska vara en av de drivande krafterna i omställningen av till ett land där vi inte släpper ut några växthusgaser över huvud taget. Om man vill det måste man ändra i ägardirektiven. Även om det inte ligger exakt på bord borde det vara något som hon driver på i regeringen. Man borde se till att inte investerar en krona alls i fossil energi och att de framtida investeringarna inte går till byggandet av några nya reaktorer. säger att det går så bra med förnybar energi i . Det är en sanning med modifikation. Om vi ser oss runt i världen ser vi att andra länder ligger långt före oss. tog upp exemplet med , som har tio gånger mer vindkraft än . får en femtedel av sin elförsörjning från vindkraften. Solenergin ska vi inte prata om. Där händer absolut ingenting i ! Ni lovade i ert så kallade jobbmanifest inför valet att ni skulle införa nya stödsystem för solelen och solvärmen. Det ni gör nu är att ta bort stödsystemen för solvärmen. kommer de också att försvinna för solelen. Det är att svika vad ni lovade i valrörelsen. 19 Statsrådet (C): har det tydliga uppdraget i de nya ägardirektiven som kom att bidra till energiomställningen i . Det är ett vidgat uppdrag jämfört med de ägardirektiv som hade förut, som ensidigt fokuserade på roll i det svenska energisystemet. Det är också upp till ledning, dess styrelse och operativa ledning, att avgöra hur man på bästa sätt fullföljer direktiven. Jag återkommer till en fråga från i hans förra inlägg som jag inte svarade på. För regeringen och för de nordiska regeringarna är det prioriterat att binda ihop de nordiska elmarknaderna. Om vi kan få en fungerande slutkundsmarknad för el i är det till nytta för de nordiska elkonsumenterna. Då får vi en bättre fungerande elmarknad, en bättre genomlysning och förhoppningsvis en bättre prisbild än , det vill säga en ökad försörjningstrygghet. Det handlar om att binda ihop länderna, inte att binda ihop enskilda kraftslag med varandra. Vilka investeringar som görs i de olika länderna i kraftproduktion, vilka satsningar som de finska, norska eller danska regeringarna väljer att göra, är upp till varje land att överväga, precis som vi förbehåller oss rätten i att sätta upp tydliga och ambitiösa mål. Det kan gälla till exempel målet att ha förnybart i det svenska energisystemet till 2020. Jag är angelägen om att kan gå före. Det är det mest ambitiösa målet i . När det gäller kärnkraftsinvesteringar och kärnkraftsreaktorer är det en viktig princip att staten inte särbehandlar något företag utan att regelverken är tydliga med spelreglerna, å ena sidan att det inte blir några statliga subventioner och å andra sidan att alla bolag behandlas lika. Jag noterar att av det som sker, det jag hör, och det jag utgår från att både interpellanten och debattörerna också har hört, verkar det som att det samarbete som förut har funnits mellan kraftindustrin och basindustrin har avbrutits på grund av kostnadsläget i kärnkraften. Det som sker i är en snabb utbyggnad av den förnybara energin. Jag välkomnar att också debattörerna är otåliga och angelägna om att omställningen faktiskt får fart. Det är något som energiöverenskommelsen syftar till. Det är därför som de statliga stöd som vi går in med i energisystemet från regeringens och det offentligas sida riktas till att bygga ut förnybar energi. Kärnkraften ska klara sig på sina egna ben. Elcertifikatssystemet är ett starkt styrmedel för att få in mer förnybar el i elsystemet. Därmed underlättas för oss att få mer av vindkraftsproduktion och mer förnybar elproduktion. Det är viktigt för att bryta beroendet av vattenkraften och kärnkraften. Ett starkt förnybart ben i elproduktionen kommer att göra oss mindre sårbara, påverka prisbilden positivt och bidra till övriga klimat- och miljörelaterade mål som regeringen och är angelägna om att ska uppfylla. 20 (V): Jag tycker att den här debatten på ett tydligt sätt åskådliggör vad som skiljer alliansregeringen från oss i i hur vi ser på energipolitiken. Är det upp till marknaden att avgöra om vi ska ha kärnkraft eller inte, eller är det ett politiskt ansvarstagande att bestämma vilken väg vi ska gå i energipolitiken? Det finns hos företrädare för allianspolitiken den avmätta hållningen att det är marknaden som får bestämma. Vi menar att det är ett politiskt ansvar för regering och riksdag att bestämma hur svensk energipolitik ska se ut. Vad händer om storsatsar igen på ny kärnkraft i ? Då kommer man att använda det kapital som vi har betalat via våra elräkningar och som bygger på den effektiva svenska vattenkraften till att bygga fast oss i kärnkraften. Det kapitalet kommer inte att användas till att bygga ut de förnybara alternativen. Man kommer att tränga ut alternativen med ny kärnkraft. Det gäller rent kapitalmässigt och i den politiska motiveringen att fortsätta satsningen på alternativen. Då går vi mot ett elkraftsöverskott i , och då kommer argumenten att bli mindre starka för det förnybara. Detta är självklart ett politiskt val där regeringen borde säga att ska användas till att vara en motor i omställningen av till förnybar energi. Jag vill gärna tro att egentligen tycker det. Detta visar att ni betalar ett mycket högt pris för att sitta i den regering ni sitter i: att bygga fast oss i ett ohållbart energisystem. Slutligen, herr talman, skulle jag vilja återkomma till den finska frågan, som har svävat lite grann över den här debatten. Jag skulle gärna vilja ha ett löfte från ministern om att det inte blir en enda statlig krona, via SEK eller på något annat sätt, till den finska reaktorn i Pyhäjoki från . 21 Statsrådet (C): Det politiska ansvaret är att sätta upp tydliga mål och spelregler på energipolitikens område, liksom på alla andra politikområden där vi har ett ansvar att vara med och styra och reglera. Det har vi gjort i energiöverenskommelsen. Vi är väldigt tydliga med att när det gäller elproduktionen, som är en del av energisystemet, behöver vi ha ett starkt, stabilt tredje förnybart ben. Det gör vi i ett första steg genom att se till att bygga ut ny förnybar el i systemet . Vi har som målsättning att ha hälften förnybart i hela energisystemet fram till samma årtal. Det innebär att har en ledande position i . Vi utnyttjar de fantastiska förutsättningar vi har i att använda förnybar energi och bygga ut den förnybara elen. Det gör energiöverenskommelsen väldigt tydlig i sina mål. Sedan är vi tydliga när det gäller spelregler, också för dem som överväger att investera i ny kärnkraft i . Det har varit och är väldigt viktigt för regeringen och att vara tydliga med det. En av de viktiga ingredienserna i den tydligheten har vi debatterat här , nämligen det tydliga beskedet från regeringen att om man funderar på att investera i ny kärnkraft i kommer det inte att bli aktuellt med några statliga subventioner. Det är en väldigt viktig princip. Mig veterligen har det inte någonstans i världen byggts en enda reaktor utan statliga subventioner. Men det är upp till marknadens aktörer att göra den kalkylen, om man anser att det vore ekonomiskt lönsamt att bygga ny kärnkraft i med de villkor och spelregler som regeringen har satt upp. Det som sker tack vare energiöverenskommelsen är, tvärtemot vad den här debatten möjligen kan ha gett intryck av, en snabb utbyggnad av den förnybara elproduktionen, vilket är till gagn för svenska konsumenter, för vår försörjningstrygghet och för vårt anseende runt om i världen. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till , då statsminister (M) skulle lämna information från Europeiska rådets möte . 4 § Information från regeringen om Europeiska rådets möte 22 Statsminister (M): Fru talman, ärade ledamöter! Den ekonomiska krisen tynger . Den har varit föremål för två toppmöten under loppet av . Allvaret i situationen är uppenbart för alla och envar. träffades först stats- och regeringscheferna från samtliga EU:s 27 medlemsländer för att diskutera det europeiska banksystemet, och därefter övergick mötet till en eurozonsdiskussion. Det handlade om specifika lösningar på det grekiska skuldproblemet och förstärkningar av eurozonens krishanteringsfacilitet, det som kallas EFSF. Förväntningarna inför onsdagens möte var stora. Drastiska nedskärningar i välfärdssystemen har blivit tragisk vardag i många europeiska länder. Det tär hårt på både människor och sammanhållning. Det drabbar också viktiga välfärdsverksamheter som skolor, sjukhus och äldrevård. Den kraft med vilken skuldkrisen slår mot människor och länder kan vara svår för oss i att förstå vi som har sluppit återkommande åtstramningspaket och i stället har diskuterat storlek på nya satsningar i budgeten, vi som har påverkats av krisen men som fortfarande redovisar positiva tillväxtsiffror. Det är därför inte konstigt att förhoppningarna om ljus i tunneln inför gårdagens möte var mycket stora. Även om uppgörelsen från eurozonsmötet inte är föremål för samråd med tänkte jag ändå kort kommentera den. Den är betydelsefull för de frågor som diskuteras i hela kretsen av 27 medlemsländer. Jag övergår sedan till en redogörelse för den del av mötet som jag deltog i . Man kan konstatera att eurozonen tog några viktiga steg framåt i sin överenskommelse även om mycket arbete återstår. Finanskrisen drabbade många länder mycket hårt och fick konsekvenser även för flera medlemsländers offentliga finanser. Den blottlade även strukturella problem som till exempel bristande konkurrenskraft. I har skuldkrisen blivit särskilt allvarlig. Det har ifrågasatts om landet kan klara att hantera sina problem utan en skuldnedskrivning, och frågan har än mer gällt huruvida man kan lyckas vända nuvarande negativa trend till positiv tillväxt utan att man gör just en sådan skuldnedskrivning. I euroöverenskommelsen beskrivs också den allvarliga situationen som råder i och liksom de åtgärder som snabbt måste sättas in för att skuldkrisen inte ska accelerera också i dessa två länder. Situationen i och kanske framför allt på beskrivs dock på ett mer positivt sätt. Mot denna bakgrund var eurozonen överens om en nedskrivning av den del av den grekiska skulden som hålls av privata investerare. Dessutom ska bidra med i samma paket. Ett nytt flerårigt EU-IMF-program för ska också upprättas till slutet av året. Man kommer också genom en så kallad hävstångslösning att maximera utlåningsfacilitet i EFSF så att den kan uppgå till motsvarande . Som framgår rör sig denna uppgörelse om mycket stora värden och komplicerade beräkningar.