prot · GY0982 · 2011-04-05 00:00:00 — Det var så vi byggde sammanhållning i , innan det socialdemokratiska utanförskapet blev ett huvudproblem. Vi ska ha en skola som förmedlar kunskap. Det är de ungdomar som lämnar skolan utan fullvärdiga kunskaper som riskerar att fastna i ungdomsarbetslöshet. Det är de som inte har fått en vettig praktisk utbildning utan som fastnar i ungdomsarbetslöshet som kan dömas till långsiktigt utanförskap. Socialdemokraternas kunskapssvek mot skolan kommer att ta decennier för att komma över. Vi har velat och kunnat tillföra mycket resurser till välfärdens kärna: vård, skola och omsorg. Socialdemokraterna talade om vård, skola och omsorg, men i realiteten såg alla att verksamheterna var satta på svältkur eftersom alla pengar gick till bidragssystemen. Alla pengar gick till att betala utanförskapet. Får vi tillbaka utanförskapspolitiken och nedmonterar arbetslinjen är det till utanförskapet pengarna kommer att gå. Socialdemokraterna kommer alltid att prioritera bidragssystemen och inte välfärdens kärna. Vi tror att det kan behövas riktade stöd. Vi har gjort sådana. Vi har förstärkt bostadstillägget för förtidspensionärer och ålderspensionärer. Vi har förstärkt barndelen i bostadsbidraget, och vi har förstärkt flerbarnstillägget. Vi kan säkert titta på fler riktade åtgärder, men de måste utformas på ett sådant sätt att de inte bygger fattigdomsfällor. Fattigdomsfällor låser nämligen människor i ett utanförskap som är förödande. Vi vill se ett samhälle där vi bygger sammanhållning på att alla kan bidra genom att vi har en arbetsmarknad som är inkluderande och släpper in människor. Reformerna är inte färdiga. Efter våra förändringar har vi marginaleffekter för dem med allra lägst inkomster på . Jobbskatteavdraget, som utmålas som en jättereform, förskjuter denna balans. är ett av de länder där trösklarna in på arbetsmarknaden är allra högst. Det ser vi på nyanlända invandrare, det ser vi på ungdomar och det ser vi på en rad andra grupper som fortsatt drabbas av att vi har alldeles för lång väg in på arbetsmarknaden. Vi måste fortsätta reformera detta. Socialdemokraterna står för en retorik om rättvisa som i praktiken ytterst leder till större välfärdsskillnader och orättvisa. 41 (S): Åter tränar retorik för att det ska låta tjusigt och så att han kan påstå att han jobbar för rättvisa men han gör inte det. hävdar att vi socialdemokrater gjorde det sämre. Han vet dock mycket väl vad vi gjorde och hur vi byggde starkt. Vi såg till att varje människa, varje individ fick chansen i ett kapitalistiskt samhälle som förtryckte arbetarna. Vi såg till att samhället blev starkt och gynnade den lilla människan. Vi satte jobben först. Det var alldeles för hög arbetslöshet jag håller med om det. Och vi lyckades inte heller alltid hålla ihop grupperna. Men vi ville hålla ihop grupperna. Även när vi sanerade ekonomin ansträngde vi oss för att skydda alla dem som har det allra sämst ställt. Sedan säger : Men vi sätter jobben först. Ja, trots det har arbetslösheten ökat. Då säger han: Det är inte vårt fel, utan det är någon annans fel. Men varför ökade ni på så att arbetslösheten ökade ännu mer? 33 000 välfärdsarbetare fick lämna den gemensamma sektorn. Det var 33 000 skolsköterskor, lärare, förskollärare och vårdbiträden som tog hand om våra gamla och såg till att våra barn fick en bra uppväxt. Av dessa 33 000 välfärdsarbetare var det 3 000 lärare som fick lämna skolan. Här står och säger att vi satsar på skolan. Men resultaten i skolan är ju sämre . Då brukar skolministern säga: Det är också sossarnas fel. Men det går ju att vända. Om man nu vill någonting med skolan kanske man inte ska avskeda 3 000 lärare. Då kanske man ska se till att alla får chansen, och inte göra som ni när ni nu bygger in hinder för dem som väljer fel linje redan i årskurs 5 och inte har chansen att ta sig in på högskolan. Ni stänger ute människor. Ni ökar klyftorna, . 42 Finansminister (M): Det här är en debatt om rättvisa, teori och praktik. Det stora bekymret för Socialdemokraterna är att vi har sett praktiken. Det är det resultat vi har på papper. I kolumn efter kolumn i de fördelningspolitiska redovisningarna kan vi se: Socialdemokraterna ökade klyftorna. Jag förstår att det möjligtvis känns skönt att ha en retorik där man talar om rättvisa, men när man i praktiken levererar orättvisa borde det svida i själen. Det är ingen slump att det blir på det sättet. Underminerar man arbetslinjen skapar man ett långvarigt utanförskap som leder till att människor får det sämre. Då växer välfärdsklyftorna. Om man inte har kunskap som norm i utbildningssystemet, om man inte respekterar att det måste finnas en bra och fungerande yrkesutbildning som är en väg in i arbetslivet, ja, då ökar man klyftorna, då minskar man den sociala rörligheten, då ökar man risken för långvarigt utanförskap bland unga människor. Det är beskrivningen av det svenska utbildningssystemet . gör en historisk insats för att skapa ordning och reda i klassrummet och kunskap som nerv i utbildningssystemet. När man tappar de här två, arbetslinjen och kunskapen, har man inte råd med välfärden därför att pengarna går till att betala för utanförskapet, pengarna går till att betala för att människor inte arbetar. Det är precis så teori och praktik ser ut. Vi står för sammanhållning. Vi är entydiga med att en kombination av arbetslinje, kunskap, bra sjukvård, barnomsorg och äldreomsorg till alla och riktat stöd till dem som mest behöver det är en politik för rättvisa. Det är därför vi kan se att vi är på väg till ett system med minskade välfärdsklyftor. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2010/11:285 om beskattningen av syntetisk diesel 43 Finansminister (M): har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att upphäva den skillnad i beskattning som gör att flytande naturgas beskattas högre än samma råvara i gasform. Jag tolkar fråga som att hon menar att syntetisk diesel som tillverkats av naturgas bör ha samma beskattning som naturgas som används som drivmedel. Först och främst vill jag reda ut begreppen lite. Flytande naturgas är en naturgas som har kondenserats till vätska för att kunna lagras och transporteras. Syntetisk diesel däremot är rent kemiskt en diesel även om den tillverkats av naturgas. För beskattningen av drivmedel är vi bundna av de regler som finns inom EU. På det här området finns reglerna i energiskattedirektivet. Reglerna fastställer bland annat att diesel har en egen skattesats och att naturgas har en egen skattesats. För drivmedel som saknar egen skattesats gäller att de ska beskattas i nivå med likvärdigt bränsle. Detta innebär att ett bränsle som ersätter diesel i en dieselmotor ska beskattas som diesel. Vi kan inte tillämpa skattesatsen för naturgas bara för att naturgas varit en råvara vid tillverkningen av syntetisk diesel. Nationellt sett har naturgas en gynnsam beskattning för att vara ett fossilt drivmedel. En anledning till det är att stimulera användningen av gasdrivna fordon. Detta är ett steg på vägen mot förbättrad infrastruktur och marknad för biogas som fordonsbränsle. Syntetisk diesel kan användas rent eller blandas i konventionell diesel och användas i vanliga dieselbilar. Utmaningen är att övergå till att tillverka bränslet från förnybara råvaror som biogas, skogsavfall eller svartlut i stället för från fossil naturgas. Det är först när den syntetiska dieseln framställs från biomassa som den får effekt på utsläppen av koldioxid. När så sker kommer syntetisk diesel skattemässigt att hanteras på samma sätt som andra förnybara drivmedel. Jag är av dessa skäl inte beredd att ta initiativ till att upphäva den skillnad i beskattning som föreligger mellan naturgas och fossilbaserad syntetisk diesel som används som drivmedel. 44 (S): Jag har varit riksdagsledamot . När vi har debatterat i skatteutskottet har vi socialdemokrater ständigt kallats för ett notoriskt skattehöjarparti. Därför känns det onekligen lite roligt att få stå här och diskutera en skatt som jag anser borde vara lägre tillsammans med finansministern. Jag ska börja med att tacka finansministern så mycket för svaret. Vi är helt överens om att det är absolut nödvändigt att bryta vårt beroende av råolja, som är en ändlig produkt. Min uppfattning är att vi på vägen mot helt förnybara drivmedel måste använda alla till buds stående medel, även de fossilbaserade, på mest effektiva och miljövänliga sätt. De naturgasbaserade syntetiska drivmedlen ger lägre utsläpp av fossil koldioxid jämfört med råoljebaserad dieselolja. Dessutom är det avsevärt mycket bättre och renare när det gäller utsläpp av ett stort antal partiklar. Det skulle till exempel vara bra i stadsmiljöer, där luftkvaliteten skulle må bra av mindre partikelutsläpp, att dessa produkter användes i större omfattning. Jag tycker inte att det är rimligt att de här produkterna beskattas på samma sätt som diesel bara för att de kan användas i en dieselmotor. Det mest rimliga vore att de beskattades som naturgas. Jag håller fullständigt med finansministern om att utmaningen för framtiden är att framställa bränsle av förnybara råvaror, men på vägen dit måste det väl ändå vara bättre att vi tar till vara de restgaser som fraktas bort och gör något vettigt av dem. Jag känner att jag inte är ensam om den här uppfattningen, utan ledamöter från i stort sett samtliga partier har motionerat och interpellerat i frågan, även finansministerns egna partikamrater. Enligt det EU-direktiv som finansministern hänvisar till i sitt svar är det möjligt att ge ett drivmedel en egen skattesats med hänvisning till en speciell kvalitet eller ett speciellt användningsområde. Det handlar alltså inte om att det inte går utan om att finansministern helt enkelt inte vill. Jag har gått igenom de svar och interpellationsdebatter som finansministern har haft i frågan, och han har vid ett flertal tillfällen uttryckt att det kan finnas skäl att ändra beskattningen och att frågan noggrant bör prövas och är uppmärksammad inom . Jag skulle tycka att det var intressant om finansministern kunde utveckla detta lite mer. Vilka skäl är det finansministern har avsett? Och vad har fått honom att ändra uppfattning och göra det ställningstagande han gör och i stället minska skatteskillnaden gentemot den smutsigare Europadieseln? 45 Finansminister (M): Låt oss vara väldigt tydliga. Klimatfrågan är en ödesfråga i global mening. Det är ingen tvekan om att fortsätter vi att släppa ut koldioxid på det sätt vi gör klarar vi inte av att ha en stark tillväxt i länder som behöver en högre ekonomisk standard. Vi kan inte ha samma resursintensitet i tillväxten när vi ser , , och andra länder gå från fattigdom till relativ rikedom. Det är den ena sidan av myntet. Den andra sidan av myntet är att det går att lösa detta bekymmer. Skulle andra länder ha samma CO2-skatt som vi har i , ha lika mycket förnybar energi och satsa på gröna certifikat och vindkraft skulle vi kunna klara en stark tillväxt utan att den undergräver hållbarheten i vår natur. Den grundläggande utgångspunkten är att vi ska sätta skatterna så att vi minskar koldioxidutsläppen. har varit och är ett föregångsland i termer av CO2, och jag tror att vi också kommer att vara ett föregångsland när det gäller vindkraft om vi blickar något decennium framåt. Frågan är: Vad kan vi göra på området? Låt oss vara tydliga med vad som stod i interpellationssvaret. klargör för oss att en naturgas som omvandlas till diesel ska beskattas som en diesel. Det är alltså en typ av dieselskatt som vi har här. Det kan vi tycka olika saker om, men det är så regelverket ser ut. Vad kan vi då göra? Vi skulle till exempel kunna säga att vi vill ha en lägre beskattning här eftersom det rör sig om pilotprojekt. Då kan vi via statsstödsreglerna ansöka om en nedsättning. Det är lite bekymmersamt med en teknologi som har varit känd att hävda att vi här har en möjlighet till genombrott i . Den vägen tror jag är stängd. Andra skillnader måste bygga på att vi hävdar att det finns så stora grundläggande miljöskillnader att det finns en poäng med skatteskillnaden. Vi kan föra en allmän diskussion om att det finns fördelar med ett sådant här bränsle därför att det till exempel blir bättre upplevd arbetsmiljö eller därför att man får mindre av andra partiklar. Om vi då får en nedsättning är risken att vi i stället får stigande koldioxidutsläpp. Det är den bedömning man måste utgå ifrån. Vad är den miljömässigt motiverade skillnaden? Det måste vara utgångspunkten. Låt oss vara tydliga med detta. Egentligen finns det inget skäl att ha en så låg beskattning som vi har på naturgas. Det har vi därför att vi hoppas på biogasen. Naturgas är en energiförsörjning som har påverkan på växthuseffekten. Det vi önskar är att komma över till biogasen. Det är det som är nyckeln till vad vi ska kunna få en minskad koldioxideffekt av utifrån vårt transportsystem. 46 (S): För mig är frågan om människors arbetsmiljö ytterst angelägen. Det är självklart att ingen ska behöva riskera att skadas eller att drabbas av sjukdom till följd av sitt arbete. Dieselavgaser är ett stort problem för många människor som arbetar i närheten av dem. Enligt rör det sig om ca 70 000 människor, och det är väldigt många. Det är främst byggnadsarbetare men även gruvarbetare, lagerarbetare, truckförare och fordonsmekaniker som arbetar i dessa miljöer. Bred forskning visar att människor som utsätts för dieselavgaser regelbundet löper risk att drabbas av negativa hälsoeffekter. De som arbetar under tak eller under jord kan i värsta fall utsättas för 20 gånger mer avgaser än kolleger som arbetar utomhus. De syntetiska drivmedlen är speciellt lämpliga för sådana här omgivningar där vistelse i avgaser inte kan undvikas. Det har också forskats om att arbetare som har upplevt hälsobesvär av dessa avgaser upplever att besvären upphör vid användning av syntetiska drivmedel. Vanliga besvär som människor drabbas av är till exempel huvudvärk, hudproblem och irritation i ögon, näsa och hals. På lång sikt kan man drabbas av ännu värre hälsoeffekter. Man kan tycka att det borde vara självklart att alltid använda det alternativ som är bäst ur hälsosynpunkt, men tyvärr fungerar det inte alltid så. Det är konkurrens när man räknar på olika projekt, och kostnaderna måste hållas nere så mycket som möjligt. Enligt min mening skulle en ökad användning av syntetiska drivmedel vara att föredra. Det skulle kunna bidra till en avsevärt förbättrad arbetsmiljö och ett förbättrat hälsoläge för dessa 70 000 människor. Jag skulle gärna vilja höra finansministerns uppfattning. Kan inte detta vara ett skäl till att tänka ett varv till? 47 Finansminister (M): Det är viktigt att vi ser miljöbeskattningen utifrån klimatfrågan när det gäller transportsektorn eftersom det är där transportsektorn har sin huvudsakliga miljöpåverkan. Vi vet att vi i behöver göra någonting åt transportsektorn. Det är en kvarvarande miljöbov i det svenska samhället. Vi gör mycket. Koldioxidskatten är effektiv. Den fungerar väl. och varje timma betyder den att vi håller tillbaka utsläppen. Vi behöver också se över andra skatteregler som miljöbilsbeskattningar som gör att vi får en fordonspark som ger minsta möjliga klimatutsläpp. I detta sammanhang är jag mycket osäker på om vi nu är i rätt diskussion. Interpellanten påpekar att vi har 300 procents högre skatt på syntetisk diesel från naturgas eftersom den beskattas som naturgas. Naturgas är ett bränsle och en energikälla som har bekymmersamma klimateffekter. Naturgas bidrar till koldioxidutsläpp. Den är inte förnybar, och följaktligen bör vi förhålla oss med en betydande skepsis till den. Jag tror att framtiden ligger mycket mer i vindkraft än i naturgas. Jag tror att ett svenskt energisystem där vi kompletterar kärnkraft och vattenkraft med alltmer av förnybara energikällor har betydligt bättre vägar framåt än ett system där man likt och andra länder på kontinenten nu bygger sig in i ett naturgasberoende. Det är klart att miljöprövningen alltid måste ses över. Den kan alltid utvecklas. Vi vet dock att det på detta område är en fråga om att det gäller arbetsmiljö och inte klimatfrågan. Det finns studier som tyder på upplevda förbättringar. Det har gjort att man när man till exempel har upphandlat Förbifarten har ställt krav på att syntetiska drivmedel ska användas. och andra som sysslar med gruvdrift har skäl att fundera på detta när de ser över sin egen energianvändning. Om det finns fördelar med det här på arbetsmiljösidan är det naturligtvis motiverat att göra det. Men grundfrågan är: Är det motiverat att skattemässigt gynna diesel framställd ur naturgas? Mitt svar på frågan är att det är högst tveksamt. Det vore bra om vi skattemässigt kunde gynna biogas så att vi kunde få en fordonspark som drivs på förnybara energikällor. Det vore ett stort steg framåt om det vore möjligt. Det finns säkert skäl att ligga kvar med den skattebehandling vi har av naturgasen eftersom man kan säga att det finns en teknikdrivande framtidsdimension där. Men om vi ska göra en översyn som landar i att vi ska förändra beskattningen av syntetisk diesel måste det göras på basis av de miljöbedömningar som görs. 48 (S): Jag tror att det blir svårt att ersätta den energi som används i dessa arbetsmiljöer med vindkraft. Det känns ganska omöjligt. Enligt EU:s avfallsdirektiv är materialåtervinning prioriterat, och förbränning ska ske i andra hand. Jag tycker att GTL-drivmedel som framställs ur fackelgaser är att föredra framför att fackla bort gaserna. Jag är medveten om att gasfacklingen till största delen sker utanför . Men enligt rör det sig om gas globalt sett som skulle kunna återanvändas i stället för att facklas bort. I energi räknat motsvarar detta 25 gånger bensinförbrukning. Det skulle vara intressant att höra hur finansministern ser på gasfackling i ett globalt perspektiv. Är det inte bra om vi kan ta till vara restgaser och använda dem? är ett av de ledande länderna på GTL. Jag tror att om branschen ska fortsätta utvecklas krävs långsiktiga planeringsförutsättningar. Om branschen i stället upplever sig missgynnad så kommer det knappast att bli någon ny teknik att utveckla. Jag tycker att ska vara ett föregångsland och vara världsledande vad gäller forskning och teknikutveckling. Finansministern har svarat att han inte kan tänka sig att upphäva skillnaden i beskattning mellan naturgas och fossilbaserade syntetiska drivmedel. Men jag skulle önska att finansministern kunde överväga en egen skattesats för ett bränsle som trots att det är fossilbaserat är avsevärt mycket bättre och hälsosammare för människor och miljö. Jag hoppas att regeringen med finansministern i spetsen kan ta initiativ och lösa denna fråga . 49 Finansminister (M): Jag vill tacka interpellanten. Detta är en viktig diskussion. Vi har , och skäl att se över hur vi bäst använder skatterna som instrument för att få en bättre miljö både en miljö för hela och en arbetsmiljö. Som jag har sagt i tidigare interpellationsdebatter har vi kommit tillbaka till denna fråga och förnyat våra prövningar. Vår slutsats har dock varit att det i huvudsak inte finns några starka miljöskäl som talar för en egen skatteklass. Det är självklart att denna bedömning alltid kan omprövas och göras på nytt, men vi har gjort den förnyat som finansminister. Tyvärr har vi landat i slutsatsen att även om det finns en del arbetsmiljöargument är det inte motiverat att utifrån den allmänna inriktning vi har på att bekämpa koldioxidutsläpp göra detta. Låt mig bara påpeka att vindkraften klart kan hjälpa arbetsmiljön eftersom ett alternativ är att ha eldrift på en lång rad av de fordon som man använder i denna typ av miljöer. Vad jag förstår har detta också bidragit till att man har gjort en del arbetsmiljöförbättringar. Jag vill passa på att tacka för en mycket viktig interpellation. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2010/11:290 om riskkapitalbolags intressen i välfärdsföretag 50 Finansminister (M): har ställt ett antal frågor till mig angående riskkapitalbolagens investeringar i så kallade välfärdsföretag, branschens bolagsskattebetalningar samt möjligheterna att begränsa dessa investeringar. För att säkerställa kapitalförsörjningen i svenska företag är det viktigt att upprätthålla ett gott investeringsklimat som säkrar tillgången till riskkapital mer generellt. ligger väl framme i detta avseende. Detta visar sig bland annat i att riskkapitalbolagens investeringar i , mätt som andel av bnp, var dubbelt så stora som genomsnittet inom EU. Riskkapitalbolagens val av investeringsobjekt genom riskkapitalfonder görs för att uppnå bästa möjliga avkastning på det av investerarna satsade kapitalet. Regeringen har infört regler som begränsar möjligheterna för ränteavdrag som uppkommit genom koncerninterna lån. Reglerna avser lån som används till att köpa bolag inom koncerner. Reglerna infördes som ett led i att motverka skatteplanering genom så kallade räntesnurror. Regeringen har också tillsatt en kommitté med uppgift att se över företagsbeskattningen (Fi 2011:01). I kommitténs uppdrag ligger bland annat att se över reglerna om ränteavdrag och att undersöka om det är lämpligt att ta fram mer generellt utformade regler som begränsar ränteavdragen. Kommittén har även möjlighet att föreslå att de nuvarande reglerna om ränteavdragsbegränsning utvidgas till att omfatta externa lån och förvärv. Vidare ska kommittén också föreslå regeländringar för att skydda den svenska bolagsskattebasen i en alltmer globaliserad värld. Jag avser inte att föregripa kommitténs arbete i detta avseende. 51 (V): Tack för svaret, finansminister ! Det pågår en revolution inom den svenska välfärden. Marknadskrafterna släpps fria. Skolor, äldreboenden, vårdcentraler och sjukhus säljs ut, och kapitalet är snabbt på plats för att plocka russinen ur kakan och maximera vinster till investerare och företagsledare. Ja, det pågår en marknadsrevolution inom skola, vård och omsorg när nu på bara mer hälften av alla vårdcentraler i bedrivs i privat regi och när riskkapitalbolag med hjälp av fiffiga lösningar, räntesnurror och skatteparadis kan ta ut miljarder i ren vinst från den svenska välfärden. Det är vinster som finansieras av våra solidariskt betalade skatter. Ja, det pågår en kontrarevolution i förhållande mödosamma uppbyggnad av välfärden efter principen från var och en efter förmåga åt var och en efter behov. Genom regeringen tvångsinförande av vårdvalet som system, först genom lagen om valfrihet och sedan genom vårdval med etableringsfrihet inom primärvården, har man bäddat för riskkapitalbolagens inträde i den svenska välfärden. Vården har blivit en handelsvara. Artikelserien Välfärdens nya herrar i beskrev riskkapitalisternas affärsidé att först köpa upp välfärdsföretag med mycket lånade pengar, sedan omstrukturera och till slut sälja till avsevärt högre pris med stora reavinster som resultat. Utöver att riskkapitalbolagen kan göra absurda vinster vid försäljning av välfärdsföretag har de gjort stora pengar på så kallade räntesnurror genom att låna ut pengar till sitt eget välfärdsföretag till hög ränta. Räntan är avdragsgill, vilket innebär att företagen kan minska sin vinst och undkomma skatt. Ränteintäkterna, det vill säga svenska skattepengar, hamnar i stället i fickorna på riskkapitalbolaget som i sin tur ofta är placerat utomlands i något så kallat skatteparadis där skatten är väsentligt lägre eller obefintlig. Mina frågor till finansministern handlade om vad han avser att göra för att förhindra denna misshushållning med våra skattemedel. Finansminister säger i sitt korta svar att det är viktigt med ett gott investeringsklimat som säkrar tillgången till riskkapital. Men hur stämmer detta med till exempel det som står i tidningen om att riskkapitalbolagen flyr framtidsföretagen, inte minst på grund av vinstmöjligheterna inom vård, skola och omsorg?