prot · GZ0935 · 2011-11-23 00:00:00 — Gamla tiders socialdemokrater brukade raljera, minns jag från min ungdom, om splittring bland de icke-socialistiska partierna. är läget det motsatta. Splittring bland de fyra icke-borgerliga partierna samt fortsatt politiskt sönderfall är det som härskar. Socialdemokraterna är en skör planta som gör sig bäst i skuggan av en stark alliansregering. Mot regeringens budgetförslag står fyra helt olika budgetar från den icke-borgerliga oppositionen. har Socialdemokraterna sagt att de vill utjämna skatteskillnaden mellan lön och pension. Men i sin budget anslår Socialdemokraterna bara 2,3 miljarder. lovar partiledaren , igen, att skillnaden ska bort kanske redan i nästa budgetmotion. Det sade han i Ekots lördagsintervju. Men vems pengar ska tas till detta? Det som krävs är ju nästan tio gånger mer än vad Socialdemokraterna anslår i sin budget. Det finns storstilade löften till pensionärerna, men inga pengar finns anvisade. Varför ska någon tro på Socialdemokraternas pensionslöften? löfteskarusell är naturligtvis ett stort problem för Socialdemokraternas trovärdighet. Löftena blir allt mindre trovärdiga när de sprätts ut som popcorn från en popcornmaskin. Det har vi hört, och det är säkert sant. Ungdomsarbetslösheten är, som redan sagts här, ett av våra allra största problem. I det läget vill Socialdemokraterna, något överraskande, chockhöja arbetsgivaravgifterna för unga med sammanlagt . Det blir alltså mycket dyrare att ha ungdomar anställda. Dessutom vill Socialdemokraterna inte kompensera vare sig kommunerna eller landstingen för denna kostnadsökning. Detta i sin tur leder till kraftigt höjda personalkostnader för att ha unga anställda med nära bara i Västra . Hur ska Socialdemokraterna täcka det stora hålet med nedskärningar eller skattehöjning eller med bådadera? Socialdemokraternas motförslag är sänkt arbetsgivaravgift för småföretag. Men räknat i kronor är det i sammanhanget småpotatis , att jämföra med en skattehöjning för att ha ung personal med . Att ungdomsarbetslösheten är ett stort problem märks alltså föga i Socialdemokraternas budgetmotion. I själva verket skulle förslagen i stället leda till ökad ungdomsarbetslöshet. Detta faktum understryks av att Socialdemokraterna också går emot regeringens förslag om sänkt restaurangmoms, något som skulle ge en högre lönsamhet och fler jobb i en bransch som för unga ofta är inkörsporten till arbetsmarknaden. I sin praktiska politik bortser alltså Socialdemokraterna från kraftfulla åtgärder för riktiga jobb som bot mot arbetslösheten bland unga. Vi har här hört att framställer sig som företagens vän. Man föreslår en sänkning av arbetsgivaravgiften på de första i lönesumma. Det man i ger med ena handen tar man tillbaka med den andra. Men händerna är olika stora. Företag med unga anställda får en stor skattechock när arbetsgivaravgiften för unga dubbleras. Det kostar företagen 16 miljarder. Sammantaget innebär förslag en nettokostnadshöjning med för anställd personal. Därutöver tillkommer andra skattesänkningar. Det gäller då energi, lastbilstransporter och så vidare. Hur detta kan skapa fler jobb och hur detta hjälper svenska företag är en gåta. Socialdemokraterna och har slagit knut på sig själva för att på samma gång vara både för och emot vinst i välfärdssektorn. Vinstintressen hör inte hemma i välfärdssektorn. Det vill jag stoppa. Men mot det påståendet står socialdemokratiska kongressbeslut. Socialdemokraterna accepterar i sina kongressbeslut att aktiebolag med vinstintressen driver verksamhet i välfärdssektorn. Socialdemokraterna är både för och emot. Naturligtvis skapar det förvirring och oklarhet. Låt mig också ta upp den vanvård som avslöjats i äldrevården. De förhållanden som avslöjats är helt oacceptabla och oursäktliga. Det måste finnas trygghet, mänskligt engagemang och inlevelseförmåga i förhållande till de människor som bor på hem för äldre och som privata och kommunala vårdgivare har ansvar för. Snabbt krävs eftertanke och åtgärder på en rad punkter. Det bör gå att rättsligt tvinga fram skadestånd från privata företag och kommuner som vansköter sitt uppdrag. De bryter uppgjorda avtal beträffande de människor som de har ansvar för. Ansvar är ett nyckelord i detta sammanhang. Skadestånd är ett sätt, men det är ganska omständligt att hos vård- och omsorgsgivare inpränta det ansvar som följer med att ingå avtal med kommuner om bland annat äldrevård. Det finns ju också andra uppgifter. Till detta kommer att nu måste ge en bättre vägledning om hur kommunerna gör en kompetent upphandling, om hur avtalen ska utformas och om hur rutiner ska se ut för tillsyn och för uppföljning av ingångna avtal om hur uppföljningen måste bli bättre. Det måste finnas klara bestämmelser om när och hur avtal ska sägas upp. Det är viktigt att det i kommunerna finns en bättre, tätare och mer kontinuerlig tillsyn, något som generellt sett också måste ges mer resurser alltså högre prioritet, kort uttryckt. Arbetssättet i många kommuner duger uppenbarligen inte. En upprioritering av tillsyn och ansvarsutkrävande måste till. Därtill måste uppgiftslämnare, det vill säga personal som arbetar i privat vård och omsorg, få ett bättre skydd detta för att uppmuntra personalen att anmäla missförhållanden. Det ska dessutom bli stopp för aggressiv skatteplanering genom mer prioriterat kontrollarbete hos och ny lagstiftning. Det är inte lätt; det är komplicerat, och det angriper egentligen bara indirekt det centrala problemet, nämligen bristerna i vården och omsorgen. Regeringen ska med Kommuner och Landsting, kommunernas samarbetsorganisation, säkra frågan om en kompetent tillämpning av lagen om offentlig upphandling, lagen om valfrihet och möjligheterna att snabbt ställa till rätta när ingångna avtal bryts. Om inte annat kommer de kommunansvariga som inte har förstått budskapet och inte upptäckt de missförhållanden som kanske finns i den egna kommunen inte att bli omvalda. Det behövs alltså en skärpt kontinuerlig och tätare tillsyn av äldrevården. visar att tillsynen inte har fungerat på ett bra sätt. Därtill vill också införa en ny myndighet, en socialinspektion, efter modell från skolans område där Skolinspektionen finns. 21 PER (MP) replik: Till att börja med måste jag kommentera egen kalkyl över kostnaderna för att anställa för småföretagen. Du tar upp sänkta arbetsgivaravgifter för unga som en företagarreform, och det är ett nytt påfund. Så har det nämligen aldrig lanserats, utan det har lanserats som en åtgärd från regeringens sida för att minska ungdomsarbetslösheten. Jag har varit ute och besökt många företag, och jag har pratat med företagarorganisationerna. Det är ingen av dem som ser reformen som en företagaråtgärd. Däremot efterfrågar de just de reformer vi kommer med. Det handlar om sänkt arbetsgivaravgift som riktas mot de små och medelstora företagen, att man slopar sjuklöneansvaret vilket valde att inte ta med i sin kalkyl och att man också förbättrar matchningen på till exempel arbetsmarknaden. Vi föreslår alltså de reformer som företagarna själva kommer med som förslag, men det gör tyvärr inte regeringen. Jag vill ställa en fråga till om euron, som han också tog upp i sitt anförande. Som vi ser det är det lätt att konstatera att det var ett klokt beslut att inte gå med i eurosamarbetet, nu när europrojektet löper stor risk att haverera under sin egen tyngd. Eurosamarbetets kärna är stabilitets- och tillväxtpakten, och är det väldigt tydligt att den varken ger stabilitet eller tillväxt. Vid sidan av den finns konvergenskriterierna, som inte ens och följer i dagens läge. Det är alltså en ganska instabil och osäker klubb som ofta och med starkt engagemang propagerar för att han ska föra in i. Det är dock ganska uppenbart att det är en väldigt splittrad bild på den borgerliga sidan och att vi inte får något klart svar på hur vi egentligen ska ha det med en av de mest avgörande frågorna , nämligen om ska gå med i eurosamarbetet och när det i så fall ska ske. Vi ser hur utrikesministern kommer med ett utspel, och brukar komma med egna utspel. Var står egentligen det samlade regeringsunderlaget? Var står ni när det gäller eurofrågan? 22 (FP) replik: Det som är viktigt att notera beträffande sänkning av arbetsgivaravgiften för de små företagen är att vi om vi tittar på den totala sysselsättningen ser att det är ganska få människor som arbetar i de företag som har gränsen på 830 000 i lönesumma. Det ger alltså en väldigt liten effekt på arbetslösheten. Det är en ineffektiv åtgärd. När det gäller sjuklöneansvaret vet jag att företagarna vill ta bort det, men det innebär också att man så att säga släpper fram en sämre arbetsmiljö. Sjuklöneansvaret är ju till för att skaffa ett starkt incitament för företagen att se till att den egna personalen är så frisk och så lite frånvarande som möjligt. Det är en genomtänkt tanke, och det betalades genom att man sänkte arbetsgivaravgifterna. Företagen fick alltså ett större sjuklöneansvar, men å andra sidan fick de sänkt arbetsgivaravgift. Om nu Per vill ta bort sjuklöneansvaret är alltså motfrågan: Vill han då höja arbetsgivaravgiften i motsvarande mån? Det har nämligen varit den trade-off, den avvägning, som har gjorts i dessa sammanhang när man har ökat och minskat sjuklöneansvaret. Tanken bakom denna är väldigt viktig, att ha ett incitament för företagen att se till att personalen är frisk och inte frånvarande. När det gäller euron tycker jag att det viktiga är att göra den distinktion vi har försökt att göra. Låt oss ta exemplet . har haft euron , och de har haft nästan identisk ekonomisk utveckling som vad beträffar bnp, arbetslöshet, budgetbalans och ordning och reda i budgeten. Det hänger alltså inte på euron, utan det hänger på den nationella ekonomiska politiken. 23 PER (MP) replik: Det tydliga svaret på tydliga fråga är ett klart nej. Vi vill inte höja arbetsgivaravgiften för småföretagare; tvärtom vill vi sänka den. När vi tar bort sjuklöneansvaret tar vi också bort denna kostnad från arbetsgivarna utan att för den skull vilja höja arbetsgivaravgifterna. Vi vill tvärtom förbättra villkoren för småföretagare. Sedan stämmer det inte heller som fiskar efter att det skulle försämra arbetsmiljön på . Vi har kvar rehabiliteringsansvaret, som företagarna fortfarande ska ta. De måste se till att den arbetstagande kommer tillbaka till arbetet så fort som möjligt. Jag vill också hävda att mycket av den sjukdom som uppstår på en arbetsplats är ganska löst kopplad till arbetsmiljön. Den är snarare kopplad till influensaepidemier eller olyckor som visserligen kan ske på arbetsplatsen men även i skidbacken och liknande. Vi tycker alltså att detta är en onödig risk som regeringen fortsätter att anse att småföretagare ska stå för. Vi tycker att det är rimligare att vi faktiskt tar den som ett kollektivt ansvar för att minska riskerna för småföretagare. De i lönesumma som pratade om gäller faktiskt för alla företag, så det går även till de allra största. Det får dock störst effekt för de små och medelstora företagen, och just därför är det en väldigt träffsäker reform som sänker kostnaderna för dem som mest av allt behöver det. Det var inget riktigt svar jag fick på min fråga om regeringspartiernas gemensamma strategi när det gäller euron. Ni fortsätter att komma med enstaka utspel från enstaka ledamöter i regeringen eller här i , men något samlat svar på hur man ser på deltagande eller inte i eurosamarbetet får vi aldrig. Som jag sade är det en av de absolut viktigaste frågor som konsumenter, väljare och företagare behöver få ett svar på. Jag kan förtydliga min fråga. Har med sig sin egen finansminister, som han hyllade här i talarstolen, i projektet att så fort som möjligt ansluta till eurosamarbetet? 24 (FP) replik: Jag önskar att frågan om att ska gå med i eurosamarbetet skulle vara mer aktuell, men ärligt talat är det väl inte riktigt att ska gå med som står högst upp på dagordningen vare sig i eller i euroområdet. Den viktiga frågan i detta sammanhang är naturligtvis att man löser både de akuta problemen och de mer långsiktiga problemen, men för är problemet att vi håller på att bli en randstat. De andra länderna fördjupar nu nämligen väldigt snabbt sitt samarbete. Då hamnar vi i en situation där vi har en annan ställning i Europasamarbetet än , de baltiska staterna de blir snart euromedlemmar, eller om fyra i alla fall , och så vidare. Det är för mig en mycket oroväckande utveckling att kommer att splittras ytterligare. Tendenserna att andra länder fördjupar sitt samarbete och ställer utanför tycker jag är en mer akut fråga som vi redan nu har anledning att brottas med till exempel i , Per . Sedan kan man också notera att det faktiskt finns en ganska stor enighet, där jag även räknar in , om att det är bra med de åtgärder man vidtar i förändrat regelsystem, skärpt stabilitetspakt, en europeisk termin, skärpta krav på statistik, makroekonomisk övervakning och koordinering och så vidare. Det är alltså detta som står i fokus på det akuta området. Sedan är det naturligtvis också så att en förklaring till denna kris är att det inte har varit tillräckligt mycket inflytande för marknadsprissättning av skulderna. Man har alltså haft politiskt styrda räntor snarare än marknadsstyrda räntor i alltför stor utsträckning. 25 (V) replik: Först vill jag säga att det är mycket roligt att Per så hårt driver frågan om slopat sjuklöneansvar för små företag, vilket varmt välkomnar eftersom det är ett förslag som vi har drivit . Jag vill också säga till att det hedrar dig att du står fast vid din uppfattning om att ge dig i lag med liemannen och ge dig in i . Du står i alla fall för det du tror på, även om jag gärna skulle hålla mig borta från liemannen i det här fallet. solidaritet med marknaden är väldigt tydlig. Det är ju era värderingar som har lett oss till finans- och EMU-krisen. Växande inkomstskillnader leder till spekulation och avregleringar, och det är just växande inkomstskillnader som är drivkraften bakom den finanskris som vi just nu tar del av. En liten andel av befolkningen har fått kraftigt ökade inkomster, vilket leder till att de söker avkastning på sitt kapital. Den stora medelklassen och de därunder hänger inte med i realinkomstutvecklingen utan har snarare stått stilla, internationellt sett, eller halkat efter på många sätt och tvingas därför låna till sin konsumtion. Det här är inte bara vad säger, utan det har även IMF släppt en rapport om. Just kraven på privatiseringar och avregleringar följer ju i växande inkomstskillnaders spår, och det är en tydlig nyliberal värdering. lånar gärna ut pengar till krisande länder, men inte med krav på privatisering av hälso- och sjukvård och apotek eller på utförsäljning av infrastruktur och så vidare som ni gör. Det är den politiken som lett oss dit vi nu är. Det är som att bota en alkoholist med sprit. , och är länder som hade låg skuldsättning före krisen men som tvingats att gå in och rädda banker. De har haft en felaktig penningpolitik som har lett till en prisbubbla i deras länder med framför allt stora fastighetsprisbubblor. 26 (FP) replik: Jag har hört tidigare från vänsterpartister att det är växande klyftor som har skapat den här krisen och att det är en nyliberal politik i de skuldsatta länderna som har försatt dem i den situationen. Jag skulle snarare säga att det är bristen på marknadsekonomi i de här länderna som har varit det större problemet. Det är ofta närmast feodala strukturer i , och som har gjort att länderna inte har reformerats. De har inte gjort som vi har gjort i , avreglerat marknader och sett till att få en högre effektivitet och ett bättre resursutnyttjande, utan de har gått långsammare och långsammare i sin ekonomiska tillväxt. Bnp-tillväxten har varit betydligt sämre än i till exempel och , nere på . De hade haft en högre tillväxt om de hade haft en mer liberal och marknadsorienterad politik. och fick fastighetskriser, och det borde de ha ingripit mot genom fastighetsskatter och andra finanspolitiska åtgärder. Det hade varit helt möjligt för dem. Det är inte så att den här situationen är av given. Den har ju undvikits i andra länder. Man gjorde det inte i och på , men det var därför att man valde att driva en felaktig nationell ekonomisk politik. fokuserar helt och hållet på räntepolitiken som bestäms i . Men det ligger ett ansvar även inom euroområdet att driva en nationell finanspolitik som är avpassad för den nationella situationen. Det gäller inte bara fastighetsprisbubblor, utan det gäller även arbetslöshet. Vi brukar ju i den här kammaren betona att den typen av politik är nationell, och det gäller även beträffande och . 27 (V) replik: Det är inte bara som säger att det är växande ekonomiska skillnader som har lett fram till både krisen och krisen som vi har , utan det gör även IMF, så du får i så fall också skälla på IMF, . Det är rätt tydligt också att avregleringar och privatiseringar följer i dess spår. Det är också en politik som ni har stått starkt bakom och som har fått konsekvenser i väldigt många länder. EMU är framför allt ett politiskt projekt och inte ett ekonomiskt projekt. En valutaunion med en så starkt centraliserad penningpolitik och finanspolitik har ju aldrig testats förut. sade tidigare att det tog innan man fick valutaunion att fungera. Och jag skulle kunna tänka mig att så länge kommer inte att överleva, därför att det som har hänt är att många länder har fått försämrad konkurrenskraft eftersom det är en helt felaktigt värderad valuta i grund och botten, vilket har snedvridit hela bytesbalansen. Lägger vi därtill att vi har fått en penningpolitik som är helt anpassad efter de stora länderna får det konsekvenser. Det är ju inte för inte som vi har möten och utfrågar eller att ränteförändringar får så stor betydelse i den ekonomiska debatten i . Det har självklart betydelse vilken penningpolitik länderna för utifrån att de har helt olika förutsättningar. Det får konsekvenser. är väl ett land som har avreglerat och privatiserat och som till exempel haft en enorm banksektor, så de har väl helt följt dina rekommendationer, och de har haft en stor kris. och är länder som hade god ekonomi i sin offentliga budget men har tvingats att rädda banker på grund av finanskrisen, en oerhörd spekulation och en fastighetsbubbla på grund av felaktig penningpolitik. Din teori håller inte, . Det är nog dags att inse att den här liemannen inte är något bra sällskap och att vi ska stå utanför. Svenska folket var klokt. Jag beklagar att du inte inser det. 28 (FP) replik: Jag vet inte om det är festligt eller om det är tragiskt, men beskriver det som att det är den typ av politik som Alliansen driver som har drivit de här länderna till stora skulder och budgetunderskott. Men, förlåt, som jag påpekade här har ju fått pris såsom varande bäste finansminister. Vi har överskott i de offentliga finanserna. Vi har en utveckling vad beträffar skuldsättning som är helt motsatt den som är i till exempel , , och . Det är alltså inte vår politik utan en annan politik som de har drivit i de länderna. Vad som är huvudorsakerna till de uppkomna problemen är otroligt enkelt. De har lånat för mycket, de har byggt upp stora underskott och de har skaffat sig stora skulder. Det är ju det som är kärnan till att de har de här problemen. Det är därför som IMF, som helt plötsligt hyllar men som hon annars brukar fördöma, i sin rådgivning fokuserar på: Se till att ni får ned underskotten, se till att ni får ned skulderna och att det sker på ett uthålligt sätt! Det är inte vår politik som har drivits i eller i . Det är Berlusconis, och hans företrädares politik, men det är inte den politik som Alliansen står för i eller politiken i till exempel som är samma politik som har drivits i . 29 (S) replik: Det är rätt, , att vi vill ta bort klyftan mellan pension och lön, mellan lön och uppskjuten lön, och vi tar det första steget i vårt alternativ till budget. Jag beklagar att ni har gått ifrån ert löfte till pensionärerna. När det sedan gäller nedsättningen av arbetsgivaravgiften säger, precis som jag har sagt tidigare här , och andra bedömare att det är ett väldigt tveksamt sätt att stimulera jobb. Då finns det bättre sätt att stimulera jobb, till exempel traineeplatser för unga, att unga får gå sida vid sida med någon som är i färd med att gå i pension. Då ger man en ung en möjlighet att komma in i ett jobb. Det underlättar också generationsskiftet. säger att kommunerna inte kompenseras för det här. Kommunerna kompenseras mer än väl. Vi har i och för sig följt beräkningskommissionerna som säger att man inte ska kompensera. Det är hur som helst 2,8 miljarder. Men i vårt alternativ får kommunerna 7 miljarder extra. Det handlar om alltifrån sjukvårdsmiljard till utbildningsvikariat, plusjobb, barnomsorg på obekväma arbetstider, komvuxplatser, där kommunerna själva finansierar mycket av utbildningen på grund av tidigare neddragningar från statens sida, och inte minst gymnasieskolan som drabbas av besparingar. Ni har räknat ut att gymnasiereformen ska ge en massa effektivitetsvinster, men får vi höra från Kommuner och Landsting att nu handlar det om att man måste dra ned på antalet lärare. ser vi hur ungdomarna med den nya reformen väljer bort yrkesinriktad utbildning, för annars stängs dörren till högskolan. Ungdomarna är inte dumma. De vill inte stänga några dörrar . Det leder till att vi får in färre i tekniska yrken där vi ser en brist . Min fråga till är: Var verkligen gymnasiereformen så lyckad? Den var ju hjärtefråga. 30 (FP) replik: Ja, jag tror att den var lyckad. Jag tror att det var en väldigt olycklig situation tidigare. Kravet på högskolebehörighet för alla ledde inte till högskolebehörighet för alla, utan det ledde till att en tredjedel inte avslutade sina studier i gymnasiet utan hoppade av. Det blev slutresultatet. Ambitionsnivån var hög, men slutresultatet blev katastrofalt enligt mitt sätt att se det. Jag tycker att det är intressant och glädjande att vi har fler sökande än på många, till platserna på civilingenjörsutbildningen. Det är otroligt viktigt för som industrination. talar om traineeprogram. Vi har satsat på en lite annorlunda modell, nämligen att bygga ut lärlingssystemet. Det innebär också att man knyter en närmare kontakt mellan skolan och arbetslivet. säger att man ska gå vid sidan av någon som ska pensioneras. Det här är ett mer fristående sätt att se på det hela. Skola och arbetsliv ska knytas samman. De som inte nödvändigtvis tycker att akademiska meriter är det allra mest attraktiva i livet ska få en bra utbildning som dessutom, erfarenhetsmässigt från andra länder, ofta leder direkt till jobb i det företag där de har gjort sin lärlingstjänst eller i närliggande företag. Sedan har vi detta med kompensationer när det gäller kommunerna. säger att man har 7 miljarder i bakfickan till kommunerna till andra uppgifter. Men då blir de andra uppgifterna som ni har tänkt finansiera med dessa 7 miljarder i motsvarande mån färre om ni ska använda en del av de pengarna för att kompensera för den högre anställningskostnaden för personer . 31 (S) replik: Nej, det handlar om nya pengar, till exempel till sjukvårdsmiljarden och till gymnasieskolan. Det handlar också om sådant som kommunerna har utgifter för , till exempel komvuxplatser. Där har ni dragit ned. Det innebär också att matchningen inte fungerar på grund av att många ungdomar saknar gymnasieexamen. Du pratar om ingenjörer. Det är bra. Du pratar om lärlingar, och det är vi också för. Men problemet är att många ungdomar inte väljer de andra tekniska programmen i gymnasieskolan just för att de vet att dörren är stängd om de skulle vilja läsa vidare . Ungdomarna är inte dumma. Där har er gymnasiereform misslyckats. Den har också bidragit till att den sociala rörligheten minskar i och med att folk inte kan ändra sig senare i livet och byta karriär. Jag tycker att det är djupt olyckligt. Det borde åtminstone en socialliberal hålla med om, men jag vet ju inte hur etiketterar sig.