prot · GY0969 · 2011-03-09 00:00:00 — Det är intressant att lyssna på . Det lät nästan som ett förstamajtal. Det jag reagerade mest mot var det här med att det skulle vara i enlighet med kollektivavtal. Precis som har sagt gillar vi kollektivavtal, men det får inte bli in absurdum, att man ställer upp det som ett hinder. Det är inte meningen att kraven ska vara sådana att man slår bort företag och slår bort jobb från arbetsmarknaden. Jag reagerar på att säger att om man saknar kollektivavtal är man oseriös. Jag nämnde den här ende entreprenören i mitt anförande det kan gälla till exempel snöskottning. Ja, men har man inga anställda gäller det inte. Nej, just det. Hur ska vi kunna lagstifta om en sak och sedan göra en massa undantag? Jag tycker att man tar väldigt lätt på lagstiftningen. Likadant är det med den slutna kontanthanteringen. Då ska man undanta småföretag. Hur stor ska inte rånrisken bli i dem? Hur ska kunder hålla reda på det här? Ta inte så lätt på kraven på lagstiftning! Det ska ju vara heltäckande. Det här verkar väldigt dåligt underbyggt. Eller menar att alla som inte har kollektivavtal är oseriösa? 119 (V) replik: Jag ber att få tacka för komplimangen inledningsvis. Förstamajtal tycker jag är något av det finaste man kan hålla. Frågan om inställning till kollektivavtal tycker jag blir väldigt tydligt belyst här. Företag som har anställda i och som inte tecknar kollektivavtal tycker jag inte är seriösa. Det är liksom lite det som är grejen med kollektivavtalsmodellen. I regleras löner, anställningsvillkor, rätten till pension och rätten till olika typer av försäkringar av kollektivavtal. Vill man inte ha det och tycker man att vissa företag ska kunna slippa kollektivavtal och ändå betraktas som seriösa och till exempel vara med i offentliga upphandlingar menar jag att man inte står upp för den svenska kollektivavtalsmodellen. Att företag som inte har några anställda inte tecknar kollektivavtal, , tycker jag är en självklarhet. Det är som gör en absurd tolkning av vad kollektivavtal handlar om när hon hävdar att det här på något sätt skulle påverka. Det är väl ingen som tycker att den som inte har några anställda och som inte har kollektivavtal är oseriös. Har man däremot anställda och inte tecknar ett kollektivavtal ställer man inte upp på bra villkor för sina anställda. Man ställer inte upp på en lojal konkurrens, utan då konkurrerar man genom att dumpa och sänka priserna. Ställer man upp på kollektivavtalsmodellen, , måste det vara så att det gäller lika för alla. Den dagen när man säger att det är okej att alla inte är med på det här kommer det att komma krav på och det kommer att bli nödvändigt att i stället börja lagstifta om löner och villkor, som vi reglerar i kollektivavtalsmodellen. Jag tycker att det är ganska betecknande att man gör en sådan stor sak av detta. Är det inte bara så att man från sida helt enkelt tycker att det här inte är så viktigt? Det är ganska praktiskt att kommuner och landsting ska kunna köpa tjänster billigt av företag som utnyttjar sina anställda. 120 (M) replik: Jag reagerar oerhört starkt på att man, om man har en enda anställd och inte har kollektivavtal, är oseriös. Det är precis det som och står här och säger. Det är en skymf mot halva vårt näringsliv. Det finns många egenföretagare. Det finns de som har upp till fem anställda som inte har kollektivavtal. De kan till och med ha bättre lösningar för sina anställda. Jag tillhörde själv den gruppen innan jag kom in i . Dessutom tycker jag att man ifrågasätter kunskapen hos den som gör den offentliga upphandlingen. Om kommun, landsting eller stat ska upphandla måste de självklart kolla upp dem vars bud man eventuellt tänker anta och hur de beter sig på alla möjliga områden. Det behövs ju inte någon särskild lag om krav enligt kollektivavtal. Jag håller med om att det självklart ska vara seriösa företag och seriösa anbud med riktiga löner, miljöhänsyn och allt vad det är, men för det behövs ingen lag. Det är det jag vänder mig emot. Och påstå inte att den som har någon anställd och inte har kollektivavtal är oseriös, för det är verkligen en osanning! 121 (V) replik: Intresset ljuger inte, brukar man säga. Det var nästan lite roligt att kände sig så träffad personligen, eftersom det här handlar om att hennes eget företag kanske inte skulle få vara med i några offentliga upphandlingar om man hade den här bestämmelsen. Jag vill hävda att det får och andra företagare som väljer att inte teckna avtal stå ut med i så fall. När staten, kommuner och landsting upphandlar tycker jag nämligen att vi som har ett politiskt ansvar på alla de här nivåerna ska se till att gynna de företag som följer lagar och regler och som ställer upp på den svenska kollektivavtalsmodellen. säger här att det är viktigt att det är seriösa företag man handlar med. Man kan då fråga sig vilket annat kontrollinstrument än kollektivavtalen vi har för att företag är seriösa. Vilket bättre sätt finns det, och vilket enklare sätt finns det att kolla detta än att företaget i fråga har ett kollektivavtal? Då finns det tydligt reglerat vad som gäller: löner, pensioner, försäkringar allt finns i det paket som är kollektivavtalet. Då finns det avtal om bra arbetsmiljöarbete. Det är det enklaste och smidigaste sättet. Det minst byråkratiska sättet att se till att man bara handlar med seriösa företag är att ställa det här kravet. Man kan läsa i tidningarna hur skattepengar betalas ut till företag som utnyttjar papperslösa för eller ibland ingen lön alls och som utnyttjar anställda från andra EU-länder för personer som lever på helt usla villkor med arbetsmiljöer som när de understundom upptäcks av eller andra är fullständigt under all kritik. Jag vet att inte kan svara , men tycker man inte att det är ett problem att våra skattepengar pumpas in i sådana företag? 122 (KD): anser att arbetsmiljöfrågorna är viktiga på många olika sätt. Dels handlar det naturligtvis om en bra fysisk miljö där stora ansträngningar bör göras för att anpassa lokaler, maskiner och utrustning till de människor som finns på arbetsplatsen. Likaså bör hänsyn tas i möjligaste mån till de anställdas behov och förutsättningar i arbetsuppgifter, tempo och arbetstider. En trygg miljö utan mobbning och trakasserier eller diskriminering känns självklart, men det är inte så överallt. Regeringens utgångspunkt för arbetsmiljöfrågor är att de ska bidra till att bryta det utanförskap som finns på arbetsmarknaden och lyfta fram arbetsmiljön som en konkurrensfaktor för arbetsgivarna. Den första punkten, att med hjälp av arbetsmiljön bryta utanförskapet för människor, handlar i väldigt hög grad om det goda ledarskapet, om chefen som har förmågan att se människor för den kompetens och förmåga som var och en har, liksom förmågan att skapa bra team och arbetsgrupper med en mix av bakgrund, ålder, kön och så vidare. En bra chef, anser jag, jobbar också med ett systematiskt arbetsmiljöarbete, där personalen involveras och utbildas i arbetsmiljöfrågorna så det blir en naturlig del av det gemensamma åtagandet på arbetsplatsen. Det handlar inte bara om skyddsombudens roll och skyldigheter som till exempel vurmar så oerhört för medan han inte talar ett dugg om alla anställdas och speciellt chefernas ansvar för just det här arbetet. Den andra punkten, att privata liksom offentliga verksamheter ser arbetsmiljön som en viktig rekryteringsfaktor i konkurrensen om nya anställda och att behålla dem man har förstås finns det många goda exempel på . Det är till exempel företag som har hittat praktiska lösningar på hur man underlättar för anställda genom hjälp med barnpassning, lämning och hämtning av tvätt, hemkörning av matkassar och vad man nu har hittat på. Men det kan även handla om nya sätt att arbeta. management är ett väl utarbetat system för att få personal och aktiviteter att fungera mer effektivt, men inte med färre personer i första hand utan just med tanke på en god arbetsmiljö. En bransch som blivit utsatt på många sätt är handeln. Säkerhets- och larmåtgärder kostar handeln . Återkommande rån och hot har bidragit till att butiker har lagts ned och anställda har sagts upp eller slutat självmant på grund av den psykiska stressen över att bli utsatt för hot om våld. Förslaget om en lag om sluten kontanthantering i detaljhandeln är ett sätt att komma till rätta med intresset från rånare som anser sig ha rätt att ta till våld och hot mot butikspersonal för att få den inkomna dagskassan. Det nya systemet är tänkt att göra kontanthanteringen säkrare, snabbare och spara kostnader för kontanthantering eftersom det även minskar antalet moment där personal behöver involveras. Jag ska göra en kort folkbildningsinsats kring detta. Man pratar om att kärnan i systemet är en tekniskt avancerad, intelligent kassett som räknar och sorterar kontanter och rapporterar till ett centralt system. De här kassetterna ska kunna cirkulera från och till banken samt till butiker och butikskedjor som finns till exempel i samma köpcentrum utan att någon behöver öppna kassetten eller räkna innehållet. Man slipper alltså de moment som innebär att personal involveras. Pengarna ska heller inte behöva räknas om . Det låter jättebra, kan man tycka. Men det är så här att även om kortbetalningarna ökar och ett sådant här system införs så kommer kontanter att finnas kvar och användas som betalningsmedel för överskådlig framtid. Bara i räknar man med att det finns i kontanter varav minst hälften i ständigt omlopp i banker, butiker, restauranger, taxibilar, tobaksaffärer och så vidare. I omsätts i kontanter. Många kunder vill dessutom numera ha möjlighet till kontantuttag direkt i butiken. Man handlar till exempel för och ber att få draget på kortet, och så får man i handen. Det här blir ytterligare en riskfaktor för butikspersonalen eftersom man då har ytterligare en kontanthantering i stället för att kunderna går till en bankomat. Det finns naturligtvis verksamheter där ett system med en helt sluten kontanthantering inte heller skulle vara tillämplig, och det har nämnts av flera tidigare i den här debatten. Mindre butiker, kiosker, kaféer och torghandel och inte minst ideella second hand-affärer, som vi kristdemokrater har talat om i många andra sammanhang just med tanke på att det är ett socialt engagemang som driver den typen av verksamheter, skulle inte klara av en sådan kostnad som ett sådant här kassasystem skulle innebära. Det finns ingen plan i världen. Enligt kristdemokratisk ideologi är det subsidiaritetsprincipen som ska vara vägledande i alla typer av beslut. Det innebär att den lägsta möjliga effektiva nivån ska ta sina beslut men kunna ta en högre nivå till hjälp när så behövs. I det här fallet har oppositionen hamnat totalt fel. ska väl inte ta beslut som riskerar att slå ut småföretag inom handeln och därmed bidra till en högre arbetslöshet. ska se till att goda förutsättningar finns för en bra arbetsmiljö för alla och att kunna starta och driva företag. När det gäller detaljhandeln finns det ungefär 63 000 butiker i . De flesta av dem är småföretagare. av de här 63 000 butikerna har fler än nio anställda, så visst är det småföretag. Det måste gå att hitta ett system även för deras kontanthantering till mindre kostnader så att inte de här företagen slås ut. Då blir det så intressant, för sade förut i sitt inlägg: Vi vill att branschen ska vara med och bestämma det här systemet. Då kommer det att bli helt anpassat till alla dem som vi pratar om som riskerar att slås ut. Det är ingen fara med det, för om branschen är med själv och bestämmer hur det ska se ut så är det helt okej. Ursäkta mig, , men varför litar du helt plötsligt på regeringen i den här frågan men inte när det gäller handlingsplanen i stort? Det är precis det som man faktiskt har försökt göra här, att tala med de parter det berör för att utforma en nationell handlingsplan för arbetsmiljöpolitiken. Även har i sitt anförande sagt att det går bra att anpassa det här kontanthanteringssystemet till de branscher som finns inom handeln. Då är jag väldigt nyfiken på att få en presentation av hur det är tänkt. Om det nu finns uträknat att ett sådant här slutet kontanthanteringssystem skulle kosta i storleksordningen hundra tusen per enhet är det väldigt mycket pengar för en handlare. Om valet står mellan att ha ett sådant system och att ha två anställda förstår ni ju vad kostnaden egentligen handlar om. Jag ska också nämna några ord om arbetsmiljöhänsynen vid offentlig upphandling och kollektivavtal. Kollektivavtal kräver ändå två parter. I alla fall vi som sitter i arbetsmarknadsutskottet och har läst våra handlingar vet att det är otroligt få i jämförelse med den arbetskraft vi har som faktiskt tillhör en facklig organisation. Jag säger tyvärr, för jag tillhör dem som tycker att kollektivavtal är bra. Jag tycker att det är bra att ha en facklig tillhörighet. Men tyvärr är det ändå så att vi vet att medlemsantalet har minskat kraftigt . Därför är det så att även om arbetsgivaren är pigg på att skriva kollektivavtal gäller det också att ha anställda som faktiskt kan dra nytta av det på något sätt genom att ha den fackliga tillhörigheten. Jag tycker också att det hade varit bättre och mer smakfullt att ställa krav på att företagen har utbildning i systematiskt arbetsmiljöarbete. Det står i betänkandet att har en vägledning när det gäller de sociala och etiska kraven, vilket är nog så viktigt även med tanke på arbetsförhållanden och arbetsmiljö. Jag tror också på att det är bättre med morot än piska därför att det handlar om att involvera alla på en arbetsplats och inte bara ett ensamt skyddsombud som kanske har svårt ibland att nå ut med sitt budskap. I detta anförande instämde (KD). 123 (V) replik: Jag vill ställa ett par frågor som rör sluten kontanthantering. Först och främst tycker jag att helt och hållet glömmer bort och väljer att inte prata om själva syftet med att införa den här lagstiftningen. Det handlar ju om att vi har en eskalerande utveckling med fler och fler butiksrån. Det var tre butiksrån per dag , vilket innebär att det är tre människor som på sin arbetsplats utsätts för en extremt hotfull och skrämmande upplevelse, och mer än varannan gång under pistolhot. Det här är liksom den verklighet som vi vill ta tag i och där vi bland annat lägger fram förslaget om sluten kontanthantering. Jag förstår inte riktigt vad det är som är så konstigt med att lägga fram ett förslag som i all ödmjukhet säger att vi tycker att det är rimligt att staten skickar ut en väldigt tydlig signal om att för alla butiker när man hanterar kontanter är att ha ett slutet kontanthanteringssystem så att personalen inte utsätts för den här risken. Eftersom vi vet att förutsättningarna ser väldigt olika ut för låt oss säga en jättestor butikskedja med många affärer och för en liten närbutik i en förort, ett gathörn eller i en liten stad någonstans tycker vi att det är viktigt att den här lagstiftningen utformas på ett sådant sätt att den går att anpassa till bådas behov. Jag förstår inte vad det är för konstigt med detta. Det uppdrag som vi vill skicka till regeringen är just att lyssna in hur den här lagstiftningen ska kunna utformas så att den inte slår ut småhandlare men där man ändå uppnår huvudsyftet, nämligen att minska risken för rån och att se till att minska antalet handelsanställda som får en pistol i nyllet på sitt jobb. 124 (KD) replik: Här syns tydligt att inte har någon som helst förståelse för företagare och de villkor som företagare lever under. Var är risken störst för dessa hot om rån och de faktiska rån som sker, ? Det är självklart i de småbutiker, närbutiker, tobaksaffärer, kiosker och vad det nu kan vara, där ensamarbete förekommer. De har inte råd med ett slutet kontanthanteringssystem, som jag med några korta meningar försökte beskriva vad det innebär. Det funkar inte på det sättet. Hur ska det gå till? Kostnaden är ett problem, men frågan är också om det är praktiskt genomförbart. Jag ser inte hur det ska gå till. Där har inte några svar, vad jag förstår. Självklart ska människor känna sig trygga, speciellt i ensamarbete. Det är inte i Ica Maxis butik med hundra anställda som någon i första hand rånas utan det är som sagt de ensamarbetande i små verksamheter. Vi måste naturligtvis ha ett fungerande polisväsen. Vi har fått fler poliser i landet. Det måste också finnas ett civilkurage hos våra medmänniskor som ser och som vågar säga ifrån om någonting händer. Men jag vet inte om det är rätt att så att säga straffa butiksägare och småföretagare för att brottsligheten, rån och hot om våld har ökat. 125 (V) replik: Jag inledde med att säga att vi har den största förståelse för företagens olika villkor och att det är just därför som vi vill ge i uppdrag till regeringen att i samråd med bland annat företagarna inom handeln ta fram den här lagstiftningen. Sedan är det som har sagt tidigare att det väldigt ofta blir panik när någon ny typ av skyddslagstiftning ska komma till. Det skulle gå åt skogen för alla krogar när man införde rökförbud. Det gjorde det inte. Det gick jättebra när det väl var genomfört. Ingen skulle ha råd att köpa godkända kassaregister, som faktiskt är en lagstiftning som den borgerliga regeringen var med och genomförde. Det skulle bli alldeles för dyrt. Småföretagen skulle slås ut. Det visade sig att så blev det inte alls. Det visade sig dessutom att priset på de här kassaregistren sjönk väldigt dramatiskt och väldigt snabbt när efterfrågan plötsligt steg väldigt mycket. Det finns all anledning att tro att samma sak kommer att hända med de slutna kontanthanteringssystemen. Dessutom är det så att det här inte är det enda vi vill göra. Vi vill också som sagt skärpa kraven när det gäller riskfyllt ensamarbete. Vi vill begränsa risken för människor att utsättas för rån genom att ställa hårdare krav på att man måste ha ordentlig bemanning just när det är nattöppet och just i utsatta lägen. Det vill vi göra därför att vi ser att det är ett jätteallvarligt samhällsproblem att människor varenda dag på sitt jobb i det här landet blir utsatta för vapenhot och fruktansvärt traumatiska upplevelser. Det här är någonting som också alla seriösa handlare tycker är ett stort problem. Egentligen är det nu bara den borgerliga regeringen som inte vill göra någonting åt det. Parterna inom handeln vill göra någonting åt det, vi vill göra någonting åt det och vill vi dessutom att staten ska göra någonting åt det genom en lagstiftning som tar hänsyn till det som parterna tycker fungerar på ett bra sätt för handeln. 126 (KD) replik: inlägg är intressant beträffande samråd med branschen. Jag vet inte om det gått helt förbi men branschen har genom olika företrädare varit positiv till förslag om ett slutet kontanthanteringssystem. Det man vänder sig mot är det praktiska genomförandet, hur det ska gå till vad gäller de mindre butikerna, och inte minst kostnaden. När kassaregisterlagen infördes var det säkert panikreaktioner från många i branschen. Den har slagit ut mycket bättre än vad man kunde tro. Vi ska dock vara medvetna om att det krävs en uppföljning av lagen, för det finns nog en och annan bland dessa näringsidkare som inte anammat lagen fastän de borde ha gjort det. Det tror jag att vi alla är medvetna om på lokal nivå. När det gäller att införa nya lagar som berör småföretagare är regeringens intention att förenkla och underlätta för företagarna. Det handlar inte om att underlätta och förenkla om man inte kan tala om hur det är tänkt att det praktiskt ska genomföras. Jag får inget svar på den frågan. Ett sådant system är inte enkelt att införa. Det hade varit skillnad om det gällt ett stort köpcentrum och hanteringen mellan butiker och banker där. Men hur ska en enkel butiksägare långt ute i bygden göra? 127 (S) replik: ställde en berättigad fråga, nämligen varför litar på regeringen. Jag litar inte på regeringen, inte på det sättet. Däremot litar jag på att parterna kan arbeta fram ett förslag om sluten kontanthantering och sedan processa det vidare med regeringen som därefter kan komma med förslag till för vidare behandling. Då är det ett uppdrag som ger. Det är trots allt vi folkvalda som ger regeringen uppdragen. Därför får de komma tillbaka till för att hantera det. Låt mig kommentera det sade om att få är med i facket. Det är det väl inte. De har blivit färre inom LO-facken där är organiserade, men tittar man på TCO och är siffrorna mycket högre. Det vet ju vi som sitter i arbetsmarknadsutskottet. Låt mig även kommentera hotell- och restaurangägarnas envetna kamp för ordning och reda. Jag skulle kunna återge vad , som är ordförande för av Hotell- och Restaurangfacket, sade när jag besökte henne i . Hon sade hon: Hur ska vi göra för att kunna få skyddsombud? Vi behöver hjälp med det, för det är bra för verksamheten och för att kunna organisera och gemensamt göra ett arbetsmiljö- och skyddsarbete. Eller varför inte berätta vad Dag Klackenberg sade när han på ett seminarium talade om hur alla i en galleria vet att det finns en oseriös företagare och att resten är seriösa. Då säger de seriösa facken: Ni måste hjälpa oss och se till att de oseriösa försvinner. När vi går fram med förslaget om slutet kontanthanteringssystem har vi, som jag sade tidigare, en gemensam målsättning, nämligen att fixa bort rånen och få en bättre arbetsmiljö. Vi kan jämföra med taxinäringen som också vill ha ordning och reda, men som Alliansen inte ställer upp på. Jag återkommer till det i min nästa replik. 128 (KD) replik: När det gäller skyddsombud vill jag säga att ingen väl är emot att det finns särskilt utsedda människor som har det på sitt ansvar, som har en särskild roll för att förbättra och utveckla arbetsmiljön. Det torde vara svårt att vara emot det. Då måste det vara de fackliga organisationernas uppgift att se till att dessa människor faktiskt finns på arbetsplatserna, att de kommer fram, att de får den utbildning som behövs. Som jag sade tidigare krävs det två parter, arbetsgivaren och den part man skriver kollektivavtalet med, och att det finns ett gemensamt intresse även för det systematiska arbetsmiljöarbetet. Vi ska inte lämna över det till ett skyddsombud som i princip bara ska rycka ut när någonting händer. Det systematiska arbetet handlar om att förebygga, informera och utbilda samtliga personer. Det handlar om att kunna veta hur brandlarmet fungerar, att utgångarna inte blockeras med och så vidare, alltså väldigt basala saker. Det systematiska arbetet gör att det finns en ständig kunskapsutveckling i ämnet. Jag vet inte om menar att det ska ersättas av skyddsombudets insatser, eller ska de kunna verka sida vid sida? 129 (S) replik: Jag menar att det krävs fler skyddsombud. Det krävs ett starkare stöd också från statens och sida mer resurser, bättre utbildning, fler skyddsombud. Det gäller att se till att ha ordning och reda på arbetsplatserna. Dessutom har inte alla kollektivavtal. säger ni nej till sluten kontanthantering, och frågar er hur det ska bli, vad som ska hända, om en mängd butiker kommer att slås ut. Varför säger ni det? Om vi vänder på steken säger ni, vad gäller taxinäringen, nej till obligatoriska tömningscentraler fast branschen vill ha det. De vill ha ordning och reda. Ändå säger ni nej. Och ni säger nej till sluten kontanthantering eftersom det blir för dyrt. Vet vad resultatet kommer att bli? Handels är mån om sina arbetsplatser och arbetstillfällen. Det är klart att de kommer att värna detta, eller hur? När man får med parterna hittar man också balansen i det hela. Vi vill göra en utredning som parterna får ta del av. Vi vill inte göra som ni gjorde med handlingsplanen, kalla in dem och berätta att så här tänker vi göra, marsch ut. Det var nämligen inget samråd. Det var information. Försök rätta mig på den punkten, . Säg att jag har fel när jag säger det. Jag vet att jag har rätt. Det kommer inte att vara någonting som sköljer över oss och man kan ropa vargen kommer. Nej, ordning och reda behövs. Ta fram ett balanserat system.