prot · GY09104 · 2011-05-18 00:00:00 — Den fjärde viktiga delen är samarbetet mellan lärosäten, akademiska lärosäten, och företag. Jag tror att detta är en utveckling som i hög grad tillhör det moderna samhället och vår framtid. Därför behöver vi ha en modernisering av våra universitet och samarbetet med företag och med forskning och utveckling inom olika företag. Detta, om jag får säga det från den här talarstolen, jobbar just nu mycket med genom att också dela med sig av sin kunskap till ledamöter vid sina seminarier. Det tredje för våren hålls . Som kvinna kan jag inte heller låta bli att peka på vikten av jämställdhet och kvinnors roll i de här sammanhangen, liksom de unga forskarnas och doktorandernas. tog upp vikten av att vi satsar på unga forskare. I samband med utskottets besök på i går passade vi på att ta upp frågan: Vad är unga forskare? Jo, det är de som precis är färdiga med sin forskarutbildning, och det är viktigt att de får möjlighet att komma fram. Här finns mycket att göra, och det pekar också vi på gentemot den strategi som vi ska fortsätta med. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i ett bra utlåtande om grönboken. 31 (M): I går besökte utskottet , precis som nämnde. Då fick vi en tydlig illustration av hur allvarliga effekterna kan bli när man skär ned på forskningen, vilket vi i gjorde innan alliansregeringen tillträdde. Det fick effekter. Man sade upp personer, och forskningen minskade. Det är glädjande att kunna konstatera att alliansregeringen har satsat betydligt mer pengar rekordmycket på forskning och innovation i . ligger helt i linje med regeringens politik. Det har sagts många kloka ord om detta . Vi har hyllat forskningen gemensamt, och utskottet står enigt bakom skrivningarna. Därför ska jag inte yttra mig särskilt mycket mer utan bara yrka bifall till utskottets förslag i utlåtandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) 12 § Ändrade regler för elektroniska kommunikationer och andra IT-politiska frågor Föredrogs trafikutskottets betänkande 2010/11:TU20 Ändrade regler för elektroniska kommunikationer och andra IT-politiska frågor (prop. 2010/11:115). 32 (KD): I denna kammare har vi ofta debatter om svårförståeliga saker och betänkanden med långa och krångliga namn. Detta är ett sådant betänkande. betänkande behandlar dels en proposition från regeringen, nr 115, som heter Bättre regler för elektroniska kommunikationer, dels 34 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden. , förkortad LEK, trädde i kraft . Genom denna genomfördes i huvudsak de direktiv som utgör grunden för för elektroniska kommunikationer. syftar till att enskilda och myndigheter ska få tillgång till säkra och effektiva elektroniska kommunikationer och största möjliga utbyte när det gäller urvalet av elektroniska kommunikationer samt deras pris och kvalitet. Syftet ska uppnås bland annat genom att konkurrensen främjas. I LEK regleras rätten att använda radiofrekvenser och nummer, och ett särskilt förfarande fastställs för att fortlöpande analysera konkurrenssituationen på marknaden. Vid behov ska företag med betydande marknadsinflytande på en fastställd marknad åläggas särskilda skyldigheter i syfte att skapa en effektiv konkurrens. I LEK finns även ett stort antal bestämmelser som är ägnade att stärka konsumentskyddet liksom integritetsskyddet inom området för elektroniska kommunikationer. är den myndighet som bland annat utövar tillsyn, beslutar om skyldigheter och prövar frågor om till exempel tillstånd. Det pågår ett omfattande arbete med att utforma en bred och sammanhållen IT-politisk strategi och för att göra till ett informationssamhälle för alla. Utskottets majoritet ställer sig bakom regeringens förslag till ändringar i lagen om elektronisk kommunikation. De föreslagna lagändringarna har huvudsakligen sin grund i reviderade EU-direktiv. Utskottet välkomnar att en sådan översyn har genomförts, inte minst mot bakgrund av den snabba tekniska och marknadsmässiga utveckling som kännetecknar just informations- och kommunikationsteknikområdet. Det är därför enligt utskottets mening angeläget att lagstiftningen moderniseras och anpassas till utvecklingen på området. Författningsförslagen föreslås träda i kraft . De 34 motionsyrkandena från allmänna motionstiden behandlar ett brett spektrum av IT-politiska frågor såsom integritetsskydd, robusta kommunikationer, internationell roaming för datakommunikationstjänster, öppen källkod och öppna standarder, IT och miljön samt sociala medier. Det finns sex reservationer från Socialdemokraterna, . Med dessa inledande ord överlämnar jag betänkandet för debatt till mina kolleger i trafikutskottet. 33 (S): Över 3,2 miljoner gånger har klippet om den lilla minipingvinen Cookie laddats ned från Internet. Cookie, som är den senaste i raden av näpna djur som gör succé över världen, har en infektion i sin ena fot och måste få sitt bandage omlagt . Men lilla Cookie är glad ändå, särskilt när djurskötarna på Cincinatti Zoo kittlar honom på magen så att han kiknar av skratt. Cookie är faktiskt huvudtemat för dagens IT-debatt också men inte i form av en kittlig och fnittrig minipingvin utan i form av textbaserade datafiler, så kallade cookies. På bord ligger för beslut regeringens proposition Bättre regler för elektroniska kommunikationer. Propositionen bygger framför allt på de ändringar som krävs av den svenska lagstiftningen för att baka in aktuella EU-direktiv. Vi socialdemokrater är i stora delar överens med majoriteten i utskottet kring det här regeringsförslaget, men på en viktig punkt är vi inte med på noterna. Vi motsätter oss den nya formulering som skulle innebära att Internetanvändare måste godkänna cookies innan de sparas på datorn. Det skulle i praktiken innebära två saker. För det första krånglar det till vardagen rejält för mig som Internetanvändare. Jag kommer att överösas av popup-fönster varje gång jag går in på en hemsida. Tänk själv hur det skulle bli! Om jag till exempel går in på skulle jag behöva klicka bort ett trettiotal popup-fönster ett och ett innan jag kunde läsa tidningsartiklarna i lugn och ro. För det andra sätter det käppar i hjulet för medie- och annonsbranschen och riskerar att försvåra deras syfte med cookies, nämligen att lagra information om Internetanvändarens surfhistorik och göra det möjlighet att anpassa en sajts innehåll efter besökarna. Det finns också en stor risk att ett godkännande av cookies kan skrämma besökarna. Många vet inte vad cookies är och kommer att säga nej med automatik, vilket naturligtvis inte är till godo för sajterna. Det skulle påverka både sajternas besöksstatistik och annonsföretagen, som via cookies samlar in information om användarna och sedan säljer vidare till annonsörer. Det här går stick i stäv med den framåtsyftande IT-utveckling som vi socialdemokrater vurmar för. Så här vill vi inte ha det! Och det vill inte branschen heller. Hela Internetsverige oroar sig för regeringens bakåtsträvande IT-politik. Företrädare för alla inblandade branscher, för reklambranschen, massmedierna och Internetoperatörerna, är enhälligt unisont mot regeringens lösning och ställer sig bakom vårt initiativ. Till och med regeringens egen expertmyndighet, , är emot förslaget. Den fråga som man måste ställa sig är förstås: Varför i hela fridens namn vill regeringen trycka igenom en lagändring som både branschen och PTS är missnöjda med? Det yttersta skäl som anges är Internetanvändarnas integritet. Det är förstås bra integritet bör värnas. Men enligt vårt sätt att se på det kan integritetsskyddet vid nedladdning av cookies hanteras på ett väsentligt mer rationellt sätt än vad som förslås i propositionen, till exempel genom att medgivande görs samlat via webbläsarens inställningar. En sådan lösning hade varit till godo både för den enskilde Internetanvändaren som onlinemedierna, och vår bedömning är att en sådan juridisk konstruktion är fullt förenlig med skrivningarna i det aktuella EU-direktivet. Men den väljer att gå längre än vad direktivet kräver. Om det blir lag riskerar branschen och konsumenterna att hamna i limbo, där man inte vet vad som gäller och där reglerna till slut får prövas i domstol. Det är fel väg att gå. Jag föreslår att bifalla reservation 1, vilket innebär ett nej till regeringens strängare regler om cookies. Min uppmaning till regeringen är: Gör om! (Applåder) I detta anförande instämde i , , och (alla S) samt (SD). 34 (MP): Vi i välkomnar de förslag till ändringar i lagen om elektronisk kommunikation som syftar till att stärka konsumentskyddet. Dessa är angelägna. Men vi anser att regeringen på flera punkter borde gå längre för att värna konsumentskyddet. Till att börja med är långa bindningstider i avtal om till exempel telefonitjänster ett stort hinder för konsumenter att byta tjänsteleverantör. Har man råkat välja fel får man dras länge med konsekvenserna av sitt val. Detta påpekades så sent som av , . PTS understryker i en rapport om allmänhetens klagomål på området elektronisk kommunikation att det har varit många klagomål om avtalsvillkor, ofta just att det har varit svårt att komma ur eller byta avtal. 24 månader blir nu den längsta tillåtna avtalstiden, enligt det ändrade direktivet om samhällsomfattande tjänster. Men EU tillåter att medlemsländerna kan välja en kortare längsta tillåtna avtalstid. Det är synd att regeringen väljer att inte utnyttja denna möjlighet. Det är visserligen bra att regeringen föreslår skärpningar som gör det möjligt för konsumenten att få en bindningstid . Men man vill fortfarande tillåta upp . Det är en alltför . Det finns en risk att den som köper ny telefon binder upp sig längre än han eller hon egentligen skulle vilja. Vi i anser, precis som , att 12 månader ska vara den maximala bindningstiden för avtal mellan en konsument och den som tillhandahåller elektroniska kommunikationstjänster. Vidare är det ofta svårt att få överblick över kostnaderna, med alla de tjänster som telekomföretag erbjuder. Vi anser därför att det bör vara obligatoriskt att redovisa prisjämförelser för den som tillhandahåller en allmän telefontjänst. Tyvärr har regeringen inte tagit till vara direktivets möjligheter att införa ett generellt krav på företagen att tillhandahålla prisjämförelser. Det borde vara självklart att konsumenterna får full information, så att det går att göra välinformerade val. Det handlar ytterligare om de bestämmelser om spärrtjänster som infördes i lagen om elektronisk kommunikation för att skydda konsumenter mot oväntat höga kostnader. De gäller bara samtalstjänster. Operatörerna är alltså inte skyldiga att ha kostnadsspärrar för datatrafik. Regeringen föreslår nu i propositionen vissa skärpningar, men de är otillräckliga. Internet via mobiltelefon är ett av de områden där det är svårast att som konsument få grepp om kostnaderna. Vi menar att regelverket kring kostnadskontroll därför bör omfatta även datatrafik. Att den som tillhandahåller allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationer ska föra en löpande förteckning över integritetsincidenter är en välkommen förstärkning av den personliga integriteten. Vi i anser att regeringens förslag om detta behöver kompletteras med ett krav på att dessa förteckningar ska vara offentliga. Då blir det lättare för den som vill undersöka hur bra integritetsskydd olika operatörer har, och konsumentens rättigheter stärks. Eftersom det finns en oro för att den nya lagstiftningen kring cookies ska få oönskade konsekvenser tycker jag att det vore bra om regeringen ger i uppdrag att noga följa frågan och återrapportera hur samtyckesreglerna tolkas och tillämpas. Detta ger underlag för att kunna vidta åtgärder och justera regelverket om konsekvenserna skulle visa sig avvika på ett allvarligt sätt från vad som var avsett. Stärkt konsumentmakt och ökad integritet är viktiga förbättringar. Men det är också viktigt att lagen är teknikneutral; annars blir den snart inaktuell. Flera länder planerar att införa eller har infört direktivet i den del som diskuteras. De har hanterat samtyckesfrågan såsom vi nu föreslås göra. Några av dessa är , , och . I ser det nästan exakt likadant ut i lagtexten. De enda länder som avviker är och , som har en annan författningsteknik än vi har i . De kan därför skriva in fler exempel i sin lagtext, vilket man inte brukar göra i . Vidare har lyckligtvis införandet av det så kallade datalagringsdirektivet skjutits upp i genom ett förslag om minoritetsbordläggning av och . Det ger oss tid att genomföra en samlad översyn av integritetsskyddet inom elektronisk kommunikation. Vi i föreslår att regeringen tar tillfället i akt. Det är nämligen mycket viktigt och välbehövligt att stärka integritetsskyddet. Tillgång till telefoni till överkomligt pris måste säkerställas i hela . Sonera monterar nu ned delar av det fasta kopparnätet på många håll i landet. Men fast mobiltelefoni är av olika skäl inte alltid den bästa lösningen eller ens en fungerande lösning, särskilt på landsbygden. Speciellt viktigt är att de många trygghetslarm som finns runt om i landet fortsätter att fungera även om tekniken ändras. Dessa är ofta utvecklade för fast telefoni. Kopparnätet kan alltså inte ersättas med annan teknik förrän larmens funktion har säkrats. En väl utbyggd IT-infrastruktur med snabb uppkoppling i hela landet ger stora möjligheter i och med att många verksamheter är geografiskt bundna till vissa orter. Det finns stora skillnader mellan tätbebyggda områden och glesbygd i fråga om tillgång till bredband med högre hastighet. Det är angeläget att fler får tillgång till god IT-infrastruktur. Det är också viktigt att kommunikationerna är robusta. Störningar till följd av bland annat oväder ställer till med svåra problem för många inte minst för dem som bor långt från samhällets service. Det kan handla om liv och död. När man inte når SOS Alarm kan det sluta illa. Ofta är människor i glest bebyggda områden utlämnade till en enda operatör. Avsaknad av konkurrens går ofta ut över servicenivå och driftsäkerhet. Det är inte acceptabelt. Ett sätt att sätta press på leverantörer att öka tillförlitlighet och driftsäkerhet är att införa ett ersättningssystem till kunder när de drabbas av teleavbrott. Erfarenheterna från elområdet visar att det gav goda resultat när ett sådant system infördes för elkunderna. Elföretagen har drivits att snabbare åtgärda fel för att undvika dyr kompensation till sina kunder. Det borde vara självklart att telekunder får samma villkor som elkunder i det här avseendet. Givetvis står jag bakom alla reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservationerna 1 och 3. 35 (V): I dagens betänkande behandlas regeringens proposition Bättre regler för elektroniska kommunikationer plus en del IT-politiska motioner från allmänna motionstiden. Regeringens proposition innehåller regler som införs för att införliva de aktuella EU-direktiven i svensk lagstiftning. På en punkt i lagstiftningen föreslår vi i reservation 1 att regeringen återkommer till med ett nytt förslag till genomförande av artikel 5.3 i det reviderade direktivet om integritet och elektronisk kommunikation. I denna punkt instämmer jag i anförande. Enligt vår mening innebär regeringens lydelse att samtycke måste hämtas in varje gång uppgifter ska lagras eller hämtas från en abonnents eller användares terminalutrustning. Det riskerar att försvåra användningen av så kallade cookies, vilka används i stor omfattning för att förbättra webbupplevelsen. Med regeringens förslag kan en webbplats generera en mycket stor mängd så kallade popup-fönster med frågor om det föreligger samtycke för nedladdning. Motivet för regeringens utformning av artikeln är att värna Internetanvändarens integritet, vilket vi naturligtvis välkomnar. Vår invändning mot utformningen av artikeln är att samtycke skulle kunna inhämtas på ett mer rationellt sätt, exempelvis genom att samtycke görs samlat via webbläsarens inställningar. En ny formulering skulle också göra det tydligare och undanröja osäkerheten i tolkningen av den artikel som föreslås. Jag yrkar bifall till reservation 1. I reservation 3 om integritetsskyddet inom elektronisk kommunikation anför vi, och , att det är väsentligt att värna den personliga integriteten och skydda missbruk av personuppgifter. I denna punkt instämmer jag i anförande, herr talman. Detta är särskilt angeläget inom elektronisk kommunikation där det förekommer mycket integritetskänsliga uppgifter. är integritetsskyddet fragmenterat och svårt att överblicka. har en rad förslag och initiativ, inte minst inom EU, påverkat detta skydd. Det saknas ett helhetsgrepp på integritetsskyddet. På och initiativ har införandet av det så kallade datalagringsdirektivet skjutits upp . Det ger oss, och framför allt regeringen, tid att göra en översyn av integritetsskyddet avseende elektronisk kommunikation. Utskottsmajoriteten hänvisar bara till arbete. Men vi vill att regeringen utför en översyn. Denna översyn ska syfta till att man tar ett helhetsgrepp på integritetsskyddet, precis som jag sade, och att översynen görs med särskilt fokus på EU-relaterade regleringar. Jag yrkar bifall till reservation 3. I dagens samhälle ska fler och fler tjänster skötas på Internet. Det gäller bank- och postärenden eller när man söker bostad, vill ha en förskoleplats, beställa tid hos hälso- och sjukvården eller förnya recept. uppmanar och sina lyssnare och tittare att gå in på respektive hemsidor för att få mer information eller att använda sig av SVT Play för att ta del och få mer av de sända programmen. anser att staten ska ta ansvar för att alla i hela landet får tillgång till IT. I utskottsmajoritetens ställningstagande redovisas att regeringen har en ambitiös planering och en rad åtgärder. Trots detta kan det inte nog poängteras att det inte får bli mycket snack och lite verkstad. De digitala klyftorna måste minska, och det kostar pengar att minska dem. Genom ett tydligt statligt ansvar kan utvecklingen bli positiv och leda till att vardagen förenklas för de flesta som miljöpåverkan minskas. Det är lätt att glömma bort att minst en och en halv miljon av vårt lands befolkning befinner sig utanför Internetvärlden. Det gäller grupperna låginkomsttagare, korttidsutbildade, arbetslösa, pensionärer, invandrade och funktionsnedsatta. Dessutom känner sig hälften av befolkningen inte delaktig i det nya informationssamhället. Det som har kännetecknat alliansregeringens politik över lag är att den har gynnat de människor som har de bästa ekonomiska villkoren. Det gäller även IT-området. Detta är oacceptabelt. IT och Internet måste omfatta alla inte bara högutbildade och höginkomsttagare. Därför behövs det en ordentlig och genomtänkt IT-politisk strategi för att alla ska kunna bli delaktiga och få tillgång till IT och Internet i vardagen. Det är en avgörande fråga inte bara ur ett demokratiskt perspektiv utan också i klimatomställningen, där IT kan användas till att minska miljöpåverkan i samhället. Det är en huvuduppgift för oss att bygga bort de digitala klyftorna i samhället. vill se att en IT-politisk strategi görs tillsammans med folkrörelserna för att nå de grupper som befinner sig utanför Internetvärlden. Naturligtvis har folkbiblioteken och skolan vid sidan av staten nyckelroller i att öka delaktigheten och tillgången till IT för alla. Jag yrkar bifall till reservation 4. 36 (MP) replik: Jag råkade yrka fel. Jag yrkade bifall till reservation 1, och det vill jag inte göra. Jag vill ta tillbaka det yrkandet. Jag menade att yrka bifall till reservation 2 som handlar om spärrtjänster, bindningstider och liknande. För att det ska komma i protokollet ordentligt yrkar jag nu bifall till reservation 2 och 3 och absolut inte till reservation 1. 37 (V) replik: Jag gläder mig åt att yrkar bifall till reservation 3. 38 (M): Med endast några få klick kan min mamma få se och prata med mig, mina syskon och deras barn via sin dator hemma i och vara delaktig i våra liv trots stora geografiska avstånd mellan oss. Med endast några få klick deklarerade fyra och en halv miljon svenskar elektroniskt. Detta är nytt rekord. Med endast några få klick kunde demokrati- och frihetskämparna organisera sig på nätet för att i den verkliga världen protestera mot regimer i norra . IT, eller informationsteknik, och elektroniska kommunikationer har på några få decennier förändrat våra liv och är en självklar del av våra liv. För många är dock den nya tekniken skrämmande och komplicerad, och även för vana användare kan hängande program och krångliga uppdateringar innebära ett irritationsmoment. Ett överflöd av information i form av många e-postmeddelanden och kommentarer på sociala medier kan ibland kännas överväldigande. Jag misstänker att det finns många människor som känner igen sig i den här beskrivningen. Internet är gränslöst. har andelen Internetanvändare i världen fördubblats enligt ITU, det vill säga . var andelen av världens befolkning som använder Internet uppe i . I har av befolkningen tillgång till bredband enligt . En väl utbyggd IT-infrastruktur, en mycket hög andel av befolkningen som använder Internet det är cirka tre fjärdedelar som använder Internet i och vår benägenhet att använda ny teknik har gjort att är på första plats över världens mest konkurrenskraftiga digitala ekonomier enligt . Den svenska Internetekonomin genererar 60 000 jobb och uppgick år av bnp. Det innebär att den nu är större än jordbruket och byggbranschen. Det finns dock en rad problem och hotbilder när det gäller den fortsatta utvecklingen på området. Olika regelverk i olika länder, även inom den europeiska unionen, begränsar möjligheter till utveckling av en digital inre marknad och förhindrar människor och företag från att dra full nytta av elektroniska kommunikationer och globaliseringen. Det är inte rimligt att företagen behöver anpassa sina affärsplaner 27 gånger utifrån 27 olika regelverk beroende på att regler som gäller upphovsrätt, beskattning, konsumentskydd, skydd av personliga uppgifter och spektrumhantering skiljer sig åt. Även på nationell nivå uppstår många hinder på marknader för elektroniska kommunikationer. Det handlar bland annat om långdragna rättsliga processer och bristande konkurrens, speciellt när det gäller accessnätet med anledning av en kraftigt dominerande aktör på marknaden. Som användare av elektroniska kommunikationstjänster vill man få rätt information om det man beställer, och man vill veta att uppgifter som man lämnar in till sin operatör eller leverantör skyddas ordentligt. Många av oss har hört om incidenter som på grund av slarv eller riktade attacker leder till spridning av känsliga uppgifter. Vi utsätts också för bedrägeriförsök när ett e-postmeddelande eller en webbsida uppmanar oss att lämna in våra uppgifter, inklusive till exempel lösenord och bankkontonummer. Resultatet kan bli att man förlorar kontrollen över sina webbkonton och även förlorar mycket pengar. Som Internetsurfare vill man också ha koll på vad som händer när man besöker olika webbsidor, till exempel om någon där ute sparar data på min egen dator och har tillgång till den. Spionprogram kan titta på allt man gör på sin dator, inklusive vilka tangenter man trycker på och vad man ser på skärmen. Det är därför det är så viktigt att nu följa alliansregeringens förslag till ändringar i LEK, lagen om elektronisk kommunikation, och i marknadsföringslagen. Införandet av ändringar i enlighet med propositionen Bättre regler för elektroniska kommunikationer kan öka en harmoniserad tillämpning av för elektroniska kommunikationer. Detta i sin tur leder till bättre och effektivare konkurrens och främjar investeringar. Med ett tydligare och teknikneutralt regelverk för dem som tillhandahåller elektroniska kommunikationer och den myndighet som utövar tillsyn över dessa skapar vi bättre förutsättningar för säkra kommunikationer, nätneutralitet och stärkt konkurrens som gynnar slutanvändarna.