prot · GY09106 · 2011-05-20 00:00:00 — Efter att man har fått en etableringsplan ska man ha en lots som hjälper en in i det svenska samhället, som kan vara en guide i det svenska samhället och se till att man uppfyller de krav som ställs på en enligt etableringsplanen, det vill säga att lära sig svenska och delta i arbetsförberedande åtgärder. Den konkreta fråga som Shadiye Heydari ställer är: Finns det en risk för att personer som har fått uppehållstillstånd och som har fått sin etableringsplan på Arbetsförmedlingen inte väljer en lots? Det är en fråga vi följer. Efter samtal med Arbetsförmedlingen vet vi att det är rätt viktigt att man informerar på rätt sätt tidigt för att människor ska kunna ta del av den hjälp som ett lotssystem innebär. Det vi har infört här är något ganska stort. Även den som har kommit till som nyanländ och fått permanent uppehållstillstånd ska själv kunna välja mellan olika aktörer. Grundtanken till att vi vill ha det så är att vi vet att människor som har flytt eller invandrat är väldigt olika. Någon kan behöva en lots som kan hjälpa till särskilt inom akademiska yrken, någon kan behöva en lots som har kompetens från en viss region och någon kan behöva en lots som har kompetens inom en viss bransch. Det är den mångfalden vi behöver skapa. Vi följer den fråga som Shadiye Heydari ställer ganska noggrant. Finns det en risk att ett antal av dessa ett par tusen som är inne i systemet inte själva vill välja en lots? Hela poängen med systemet är att man ska ha någon som hjälper till i introduktionen i . 11 SHADIYE HEYDARI (S): Tack, ministern! Det är klart att vi inte ska se dem som offer, och det gör jag inte heller. Men det är inte så lätt när man kommer hit som ny och inte vet vilket företag man ska välja när det står 15 olika företag och informerar om sina verksamheter. Det är det jag pratar om. Vi måste på något sätt underlätta för människor att välja rätt och att våga välja också. Det är detta det handlar om. Syftet med själva etableringsreformen är att underlätta processen så att den nyanlända lättare kommer i arbete. Om vi inte ser det redan nu i ett tidigt skede är det . frågat deltagarna vad de tycker om informationsmetodiken? Jag skulle vilja skicka med den frågan. Fråga kursdeltagarna vad de tycker! Jag har själv kontakt med många människor i i och med att jag har ett stort socialt nätverk. Till och med när jag går och handlar får jag alltid en fråga från en nyanländ som säger: Vad ska jag göra? Hur ska jag göra? Och det är ju inte så lätt för mig att veta om är bättre än . Det är därför jag skrev den här interpellationen. 12 Statsrådet (FP): Jag är väldigt glad över att vi har den här typen av interpellationsdebatt i om etableringsreformen eftersom den är rätt central för att vi ska kunna möta en av våra huvudutmaningar, det vill säga hur vi klarar en bättre integration. funderar man på om är bra eller dåligt på integration. Det kom en mätning som sade att är bäst i världen på integration. I det läget försökte jag säga att vi är bra på vissa saker men att vi har problem med att få människor i arbete. I går kom en siffra som visar att jämfört med andra har vi ett alldeles för stort gap mellan utrikes och inrikes födda när det gäller att ha ett jobb att gå till. Jag tolkar Shadiye Heydari och Socialdemokraterna så att vi är överens om att det är bra att man kan välja. Det är grundtanken med lotssystemet. Det är en bra idé att en nyanländ som har fått permanent uppehållstillstånd kan välja mellan olika aktörer. Utifrån att vi numera är överens om det pekar Shadiye Heydari på ett problem. Departementet har i samtal med Arbetsförmedlingen fått indikationer och tecken på att det finns nyanlända som säger att de tycker att det är svårt att välja. Det finns till och med nyanlända som har sagt att de inte vill ha någon lots. Jag tror att det finns två förklaringar till detta. Den ena är att Arbetsförmedlingen säkert kan bli bättre i samtalen och informationen. Den andra är att det är ett nytt system. Vare sig man är född i eller i ett annat land är det så att när ett system är på plats vet man vilka lotsar som fungerar. Man har själv ett nätverk. När Shadiye Heydari träffar folk nästa gång kan hon ha hört att det lotsföretaget är bra om man har en bakgrund i eller att det lotsföretaget eller den ideella organisationen är bättre på att hjälpa människor om de har jobbat i skogen eller har en sjuksköterskebakgrund. Det är en kunskap som växer fram efter hand. Men för de nu drygt 2 000 personer som är inne i systemet är det tydliga målet att de ska vilja välja en lots. Lotsen kan spela en central roll för att se till att man verkligen lär sig svenska, får arbetsförberedande åtgärder och får rätt åtgärder . Det är och ska vara en guide in i det svenska samhället. 13 SHADIYE HEYDARI (S): Jag har inget emot att man ska få välja det man själv vill göra och är intresserad av. Men måste vi underlätta för de nyanlända så att de klarar av att göra detta. Det är inte så enkelt som man tror. Hur är det när man kommer till en restaurang och inte känner igen menyn? Vad väljer man? Man väljer det man känner sig hemma med. Man kommer inte att pröva något nytt om man inte vågar. Så är det. Det är inte så lätt att välja något som är främmande. Det vore bra om vi kunde underlätta informationen så att folk vågar välja hela reformen och inte bara delar av den. Det var därför jag ställde de här frågorna. kommer jag att ställa samma frågor en gång till. Vad avser ministern att göra för att underlätta informationsprocessen för de nyanlända? Vilka åtgärder vidtar integrationsministern för att säkerställa etableringsformen och att den nyanlända kommer i arbete? 14 Statsrådet (FP): Vi har vidtagit en rad åtgärder för att följa upp och se hur det ser ut i verkligheten och snabbt kunna få in den informationen. Vi har fått in en första rapport från , och vi kommer att få in nya rapporter från . Vi har gett uppdrag till Statskontoret och för att följa reformen och kunna vara ganska snabba och lite ödmjuka när något inte fungerar. Jag konstaterar att en del av den oro som fanns innan reformen trädde i kraft inte var befogad, och det som den blev kritiserad för har inte blivit verklighet. En av de vanligaste invändningarna mot reformen var att det inte skulle finnas människor som ville vara lotsar och hjälpa nyanlända in i samhället. Det verkar som om vi har hyggligt bra med lotsar över hela landet. Det finns några kommuner där vi har problem. Arbetsförmedlingen har i uppdrag att lösa det och försöka få in lotsföretag. Bakgrunden var att man sade att det inte skulle bli några lotsar därför att ersättningen var för dålig. Vi har byggt upp ett ersättningssystem som innebär att om jag har ett lotsföretag och hjälper en nyanländ person in i samhället får jag ganska lite i löpande ersättning, men jag kan få ganska bra ersättning om den här nyanlända kommer i jobb eller i heltidsstudier. Det finns en idé med det. Vi ska bli bättre på att styra både myndigheter och lotsföretag. Syftet med hela reformen är att man ska komma i jobb eller heltidsstudier. Det innebär att det är bättre att belöna i efterhand än att ersättningen ska kunna ticka på i ett lotsföretag. Det finns ett antal andra saker som vi har funderat på. Vi följer också kommunernas ansvar noggrant. Det fungerar relativt bra på rätt många håll, men det finns säkert saker vi behöver titta över. Skulle det visa sig att väldigt många nyanlända väljer att inte ha en lots behöver vi vidta åtgärder för att komma åt det. Allra sist vill jag understryka en sak. Jag kan hålla med om att det inte är så enkelt att välja när man kommer till ett nytt land och inte kan språket. Men vi måste behandla dem som vuxna människor. Det är så lätt för oss som är födda och uppvuxna i det här landet att säga: Ni klarar inte det här. Vi måste hjälpa er. Det här är människor som har tagit sig över hela världen och som behöver en . Vi måste tro på de människorna också. Jag vill tacka interpellanten för debatten och önska en trevlig helg. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2010/11:336 om cyniska dyrbara lekapplikationer 15 Statsrådet (FP): har frågat IT- och regionministern vilka åtgärder hon avser att vidta för att stoppa möjligheter till ocker i Internetspel till barn och för att kontrollsystem införs i samband med försäljning av Internetbaserade spel som riktar sig till barn. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen i egenskap av konsumentminister. Ny teknik och enkla lösningar för att kunna ta del av det digitala utbudet har många fördelar. ökar kraven på konsumenternas förmåga att kunna hantera de nya möjligheter som erbjuds. Ett särskilt problem har visat sig vara mindre seriösa företag som utvecklar spel som tilltalar våra barn. Många av dessa spel erbjuder ett begränsat och kostnadsfritt utbud, men så snart barnet har kommit i gång börjar det kosta virtuella mynt eller liknande symboler som barnet måste betala riktiga pengar för. Genom att använda telefonen kan barnet fortsätta att spela, inreda hotellrum eller skapa modedockor. Räkningen kommer först senare till föräldrarna, och den kan vara hög. Det kan bli mycket kostsamt. bereds initiativ som tar sikte på att klargöra konsumenternas rättsliga ställning och behov av skydd när varor och tjänster köps och betalas via telefonräkningen. Regeringen är även uppmärksam på andra konsumentproblem som kan uppkomma till följd av ny teknik, såsom risken att drabbas av höga kostnader när barn använder vissa applikationer till smarta telefoner eller läsplattor. Vidare följer jag noga den tillsyn som och bedriver på området. Jag vill också framhålla att de problem som pekar på inte enbart är nationella. Liknande problem möter konsumenter i många länder varför det är viktigt att även söka lösningar som fungerar över landgränserna. Frågorna aktualiserar även konsumenternas behov av stöd och vägledning. Jag vill därför även nämna att jag har tillsatt en särskild utredare som ska se över det befintliga stödet till konsumenter i form av information och vägledning samt föreslå hur det bör organiseras och bedrivas. 16 (S): Jag tackar för svaret. Jag skrev interpellationen eftersom frågan blivit högaktuell i samband med att de nya telefonerna och läsplattorna, eller surfplattorna eller vad vi ska kalla dem, nu kommer på marknaden. Det har med lavinartad fart kommit in spel för både vuxna och barn som är lätta, trevliga, pedagogiska, söta, snälla och roliga. Men det finns också en baksida, nämligen att det kommer en stor räkning efteråt. Det har visat sig att det inte bara är fråga om mindre seriösa företag som säger i sitt svar, utan det är stora, globala, internationella, kapitalstarka företag som utvecklar den typen av spel. Det finns barn som på har lurats att, i baksätet på en bil, köpa digitalt gödsel för . Det är inte rimligt. Man kan säga att det är den enskilde individens och föräldrarnas ansvar att ta reda på alla regler som gäller. Men om det är, som i detta fall, så att man ska skriva ett lösenord för att komma in på spelet ska man inte, efter att ha skrivit lösenordet, ändå gång på gång kunna köpa ytterligare saker. Då har man lurats som konsument, även om det kanske någonstans på dessa sidor står om detta, finstilt och på ett annat språk, innan man laddat ned programmet. Jag menar att det mycket tydligt borde framgå vilka regler som gäller, och det borde vara mycket tydligt för dessa företag att de inte får lura barn. Även om det finns arga katter, söta fåglar, giraffer och allt möjligt annat som är både gulligt och fint finns det också en baksida. När vi nu går in i den digitala världen, som jag mest ser fördelar med, måste vi stävja de nackdelar som finns. Det är inte rimligt att konsumenter luras på mycket stora summor. Det är bra att det är som svarar på interpellationen, för detta är i allra högsta grad en internationell fråga och något som skulle kunna ta med sig till sina kolleger i EU för att där driva frågan. Vi kan inte lägga ansvaret enbart på konsumenterna, utan också företagen måste ta sitt ansvar och gå i god för att de inte lurar konsumenterna. De ska kunna säga att de är seriösa även om de förvisso är stora och skulle kunna utveckla sådant som lurar konsumenter. Företagen ska vara seriösa och inte lura konsumenter. Det borde också vara ett bra och starkt varumärke. Så är det inte , utan konsumenter luras till köp. Jag är inte helt nöjd med svaret för jag tycker att det andas en viss passivitet. Att följa frågan är inte samma sak som att ligga i framkant och försöka driva fram förändringar. Jag hoppas att med denna interpellationsdebatt i ryggen ska kunna gå tillbaka till och till sina kolleger i EU och driva frågan mycket hårdare. Vi får inte ha företag som på lurar barn och vuxna att göra av med . 17 Statsrådet (FP): Jag delar oro. Jag vill dock betona att vi från regeringens sida gör en hel del på den här fronten. Som jag nämnde har vi tillsatt en utredning som handlar om framtidens stöd till konsumenter. Den kommer att ha en mycket kunnig och gedigen expertgrupp som vi kommer att presentera. Många av dem har erfarenheter av hur man ska hantera den här typen av frågor, inte minst vad gäller barnens perspektiv, som kanske är det som vi oroar oss allra mest över. Utredningen kommer att lyfta fram dessa frågor. När det gäller den specifika fråga som vi tar upp följer vi även den för att se hur vi kan gå vidare och utreda vad som ska gälla. Det är viktigt att inse att vi behöver ramar och regelverk, men vi behöver också ett ansvarsfullt näringsliv som kan sanera sig självt. vill inget företag i världen få badwill, bli uppmärksammad på ett negativt sätt i medierna, vilket hänt ett stort amerikanskt företag. Det krångliga i fallet med smurfarna och jordgubbarna var att det var ett amerikanskt bolag som låg bakom spelet. Därför har det varit svårt för svenska att kunna påverka. Vi kan notera att det stora amerikanska företaget faktiskt ersatte föräldrarna efter den uppmärksamhet som medierna skapade. Därför är det viktigt att vi också har ett starkt konsumenttryck. Exemplet med smurfbären och jordgubbarna visar att dessa frågor, precis som lyfter fram, inte bara är nationella. Vi ser liknande debatter i många länder, inte endast inom EU. Vi ligger långt fram i teknikanvändandet, men det innebär att vi även måste se de problem som finns med det. Därför ska vi inte låsa oss vid att föra den här debatten på Europeiska unionens nivå, utan tänka globalt. Från regeringens sida har vi således i den arbetsgrupp som finns för konsumentfrågor inom lyft upp den här frågan. Där har vi tidigt kunnat ge input i deras arbete med att kartlägga de problem som finns beträffande mobila betalningslösningar. Det här är alltså en fråga som inte bara rör Europeiska unionen utan också måste upp på global nivå. Det tycker jag är viktigt att lyfta upp. 18 (S): Det är jättebra om vi driver frågan både i och internationellt. Som säger behöver konsumenterna vägledning, och därför är det bra att det finns ett större stöd för det. Jag välkomnar utredningen, men det kan ta ett tag innan den blir klar. Utredningar har en tendens att dra ut , och det krävs regler även innan utredningen är klar. Det är dessutom bra om företagen sanerar sig själva. Men går det över huvud taget att lagstifta på detta område, ? Går det att från svensk sida driva att vi ska lagstifta så att det inte ska gå att lura konsumenterna på detta sätt? Är det möjligt? Det är en konkret fråga. Ja, konsumenterna ska vägledas. De behöver upplysning. De behöver utbildning. När vi går in i, eller redan är i, det digitala samhället många av oss är redan där, dock inte alla behöver vi utbildas så att vi kan möta den typen av förenklingar och också krångligheter. I och med att det blir lättare att ta sig in i den digitala världen finns det en djungel av regler och annat som man som konsument ska hålla reda på. Jag vill att det ska bli mer konsumentvänligt att göra rätt när man väl är inne på nätet och svårare att köpa saker för dem som inte vill köpa. Man ska vara upplyst. Det ska komma upp rutor som blinkar och lyser: Observera! handlar du för mer pengar! Går det att göra så, konsumentministern? Dessutom undrar jag på vilket sätt ska föra samtal med industrin, med dem som tillverkar dessa spel. 19 Statsrådet (FP): Min devis som konsumentminister är att det är bättre att förebygga än att behöva reparera. Därför tycker jag att det är viktigt att man skapar en god grund för konsumenterna. Det är därför vi ser över konsumentskyddet och konsumentstödet för tillfället via den nya utredningen stöd till konsumenter. Jag kan också lova att det inte kommer att vara en utredning som löper . Den ska inte hamna i långbänk, utan vi måste få resultat, för vi ser att enskilda individer hamnar i oerhört svåra situationer, vilket kostar inte bara individen utan också samhället. Där är det också viktigt att se till att vi har ett gott konsumentstöd och upplysning över hela landet. Det är någonting som är viktigt att lyfta fram. Vi bereder initiativ som tar sikte på att klargöra konsumenternas rättsliga ställning och vad man kan göra samt behovet av skydd när varor och tjänster köps och betalas via telefonräkning. Vi får återkomma om hur man kan landa specifikt i den frågan. Vi är uppmärksamma på andra konsumentproblem som kan uppkomma till följd av ny teknik. Vi har nämnt kostnader när barn använder vissa applikationer, med smarta telefoner och läsplattor som exempel, men det här är en vidare fråga. Där får vi helt enkelt komma tillbaka vad gäller det rent juridiska. Vi vet alla att en fungerande marknadsekonomi kräver ett starkt näringsliv, men också starka och kunniga konsumenter. Har man inte tydliga spelregler som står på konsumenternas sida är det väldigt svårt att agera på den komplexa och globala marknad som finns . Det görs också ett arbete på europeisk nivå som för tillfället fortgår genom Europeiska unionens konsumenträttsdirektiv. Konsumentfrågorna har alltså hamnat i fokus mycket mer än tidigare med tanke på att vi rör oss. Inom Europeiska unionen har vi en inre marknad med en halv miljard människor, 500 miljoner individer. Det gör att vi måste samarbeta mycket mer över nationsgränserna. 20 (S): Det är bra att mycket är på gång. säger att konsumentens makt ska stärkas och att det är bättre att förebygga. Det håller jag med om, men i det aktuella fall som vi pratar om kan man i efterhand säga att det behövdes stor uppmärksamhet för att dessa konsumenter över huvud taget skulle få upprättelse. Det är gott så, men alla har inte kraften och förmågan att synas, ta fajten i medierna och ta fajten mot de gigantiska internationella kapitalstarka företagen. Alla konsumenter har inte den styrkan. Jag är glad om konsumentministern vill stärka konsumenternas ställning, men jag vill inte att det bara ska vara på individnivå. Det kan inte bara vara individen som ska slåss mot de kapitalstarka krafterna. Det måste också vara samhällets ansvar att vi har sjysta regler mot konsumenterna, och företagen själva har ett väldigt stort ansvar för hur de använder sitt eget varumärke. De kan försätta sig i situationen att de framstår som bluff- och bågföretag trots att de är så stora och starka på marknaden, att det framstår som att de lurar små barn att köpa både jordgubbar och gödsel och klappa små katter som kostar pengar för att det är enkelt att lura barnen. Jag tycker att det ska vara hårda krav även på företagen som utvecklar produkterna och säljer dem på marknaden. Självklart har individen ansvar, men det kan inte vara den enskilde individens egen skuld när det visar sig att fler och fler hamnar i skuldfällan eftersom man så lätt kan köpa sig sådana här applikationer. 21 Statsrådet (FP): Jag vill tacka för att hon initierat den här diskussionen. Det är en debatt som inte bara pågår i denna riksdagskammare utan också vid köksborden runt om i landet och inte minst i många barnfamiljer. Jag tror att vi alla som är på Internet och använder oss av läsplattor, datorer med mera har känt på den snårighet som finns. Det behöver inte bara vara barn som drabbas, utan det är människor i alla grupper i samhället. Frågan är inte bara svensk eller bara europeisk, utan internationell. Som jag nämnde har vi lyft fram frågan i för konsumentfrågor. Vi jobbar vidare med vår egen utredning om konsumentstödet. Vi tittar också specifikt på behovet av skydd när varor och tjänster köps och betalas via telefonräkningen. Det är ett arbete som bara är påbörjat. Vi kommer att leverera. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Anmälan om inkommen granskningsrapport från Tredje vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport inkommit från : RiR 2011:19 Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? 7 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2010/11:FPM112 Inremarknadsakten Meddelande om modernisering och effektivisering av EU:s inre marknad KOM(2011)206 till näringsutskottet /11:FPM113 Översyn av energiskattedirektivet KOM(2011)168 och KOM(2011)169 till skatteutskottet 8 § Anmälan om inkommet protokollsutdrag från utskott Tredje vice talmannen anmälde att ett utdrag ur prot. 2010/11:24 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag inkommit från civilutskottet. 9 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Skrivelse 2010/11:141 till trafikutskottet Redogörelse /11:RR4 till finansutskottet 10 § Fråga om hänvisning av motion Föredrogs Motion Behovet av förändringar i utlänningslagen och utlänningsförordningen av m.fl. (V) 22 TREDJE VICE TALMANNEN: och tio andra ledamöter från har med åberopande av föreskriften i 3 kap. 13 § riksdagsordningen om rätt att väcka motion med anledning av händelse av större vikt lämnat en motion om behovet av förändringar i utlänningslagen och utlänningsförordningen. I motionen yrkas att regeringen återkommer med förslag till förändringar i utlänningslagen och att regeringen genomför förändringar av utlänningsförordningen. Den händelse som åberopas är en dom i Migrationsöverdomstolen som meddelades . Enligt motionen innebär domen att uppskattningsvis 1 500 somaliska barn inte kan förenas med sina föräldrar i . Som skäl för att få väcka motionen anförs att domen oåterkalleligen stänger dörren för att rättsläget kan förändras genom praxis och att en lagändring därför är ytterst brådskande, varför saken inte kan anstå till den allmänna motionstiden. Motionen har föranlett följande bedömning från talmannens sida. Rätten att väcka motion med anledning av händelse av större vikt infördes i samband med grundlagsreformen 1974. I grundlagspropositionen underströks att den föreslagna bestämmelsen var av undantagskaraktär. har också tillämpat föreskriften restriktivt. En förutsättning för att en motion ska få väckas med anledning av händelse av större vikt är att händelsen inte kunde förutses eller beaktas under den allmänna motionstiden eller någon annan motionstid som anges i 3 kap. riksdagsordningen. Talmannen konstaterar att de regler som motionärerna hänför sig till och att den praxis som etablerats för tillämpningen av dessa regler inte förändrats genom den åberopade domen i Migrationsöverdomstolen. Mot den bakgrunden anser talmannen att det inte finns skäl att få väcka motionen med stöd av 3 kap. 13 § riksdagsordningen. Talmannen finner därför att hinder föreligger enligt 2 kap. 9 § riksdagsordningen för att ställa proposition på hänvisning av motionen till utskott. Motionen lades till handlingarna. Anmäldes och bordlades Skrivelse 2010/11:138 granskning av it inom statsförvaltningen och statliga it-projekt 12 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts