prot · GY0969 · 2011-03-09 00:00:00 — De säger också att det har blivit svårare att komma i kontakt med inspektörer. har inte resurser att kunna medverka i konferenser och utbildningsinsatser för skyddsombuden skyddsombuden som är så viktiga. Inte nog med det, utan skriver också att den fackliga organisationsgraden minskat. Inom LO-kollektivet är den nere i . Det blir allt svårare att rekrytera skyddsombud. I och för sig går det hand i hand med vad vill. Men det är effekten av er arbetsmarknadspolitik, så det är bara att sitta och ta åt sig, . Detta är resultatet. Det är färre inspektionsbesök på arbetsplatserna. Nej, utveckling och förbättring av arbetsmiljön är uppenbarligen ingenting som regeringen prioriterar. Nog är det väl bättre att göra som vi vill, att gå på offensiven och starta en förbättring av arbetsmiljöarbetet. Det ska också innehålla en arbetslivsutveckling för alla som finns i ett förvärvsarbete. har vi ett antal förslag om angelägna åtgärder. Vi säger: Inför en nollvision! Precis som jag sade tidigare skadas och dör människor fortfarande på jobbet. Därför vill vi ge resurser så att de kan utföra viktiga inspektionsuppdrag. De ska kunna möta små arbetsplatser i utsatta och farliga branscher där riskerna är som störst. Det är väl en bra prioritering. Vi säger också att alla olyckor och tillbud ska rapporteras. Det finns ett enormt mörkertal här som bara växer. Olyckor drabbar också utländsk arbetskraft som finns i landet och tillfälligtvis jobbar här. Därför tycker vi att allt detta måste rapporteras in till och registreras hos . Det är väl bra om de får riktig kännedom om hur det fungerar där ute. Vi säger: Bort med farligt ensamarbete! Omfattningen av ensamarbeten har ökat kraftigt , och det är ofta farligt och riskfyllt. Därför vill vi att regler och föreskrifter ska uppdateras och anpassas till hur det ser ut i det verkliga livet. Vi vill ha en samlad forskning som är värd namnet, och här har ni åtminstone verbalt uttryck det. Men kan vi då få höra om ni har några konkreta förslag om hur ni vill samla forskningen? Om det är så är vi faktiskt överens om att det borde göras efter det att ni har begravt . Vi vill stärka kvinnors arbetsmiljö. Psykisk press och hög arbetsbelastning drabbar kvinnor än män. Det är besvär med rörelse i leder, axlar, armar och händer, och det är stress. Vi vill införa och initiera ett program om kvinnors arbetsmiljö för att minska den långvariga sjukfrånvaron för kvinnor och bidra till att öka kunskaperna inom området kvinnors arbetsmiljö. Det är väl absolut lämpligt. I går var det . Vi vet att arbetsmiljön i drabbar kvinnor mest. Då kan det väl vara lämpligt för er i majoriteten att ansluta er till oss på den punkten. Vi vill ha hälsofrämjande arbetsplatser och friskvård. Vi vill ha en sluten kontanthantering inom detaljhandeln. Butiksrånen har ju ökat . Det är nästan tusen butiker som rånas. Det här är oerhört viktigt. Tänk er själva att ha en arbetsmiljö där det största hotet är att ni blir rånade och hotade med vapen, att ni blir hotade till livet! Vi vill vidare ha sjysta villkor vid offentlig upphandling. Det finns mycket att säga inom det här området. Vi tycker inte att handlingsplanen leder någonstans. Var då så vänliga från majoritetens sida ni är många partier och berätta var och en av er vilka förslag som ni tycker bäst motverkar att 4 000 blir invalider i arbetslivet , att det är så många som gör sig illa, att det är så många som sliter ut sig. Var finns er offensiv? 101 (M): Vi har att debattera regeringens skrivelse En förnyad arbetsmiljöpolitik med en nationell handlingsplan 20102015, betänkande AU3. Jag vill börja med att poängtera att arbetsmiljön i är mycket god i en internationell jämförelse. Det tycker jag att vi ska vara stolta över. En god arbetsmiljö är också värdeskapande och stärker konkurrensen för våra svenska företag. Låg frånvaro, hög produktivitet och hög kvalitet stärker varumärket, och detta leder till positiv utveckling och tillväxt. Det är också något som skapar fler jobb. Arbetslivet är dock inte längre som det var. Människor arbetar mer flexibelt, och vissa arbetar till och med utan att ha en egen arbetsplats. Stress har blivit en negativ faktor i det moderna arbetslivet. Detta ställer helt nya krav som inte bara omfattar den fysiska arbetsmiljön. Det är ändå mycket glädjande att antalet arbetsolyckor och dödsolyckor i svenskt arbetsliv har minskat dramatiskt. Det har de gjort , och de gör det i allt snabbare takt. Trenden är mycket tydlig. Det är likadant med antalet anmälda arbetssjukdomar, som har minskat med och ligger på en ny lägstanivå. Men varje olycksfall, dödsfall eller sjukdomsfall är ändå ett för mycket. Arbetsmiljöpolitiken ska framöver självklart liksom handla om att minska riskerna för att drabbas av sjukdom och olycksfall. Men arbetsmiljön ska också vara utvecklande och bidra till bättre hälsa, förebygga ohälsa och sjukdom och motverka att människor stängs ute från arbete på grund av arbetsskador. De könsmässiga skillnader som finns när det gäller arbetsmiljöns negativa effekter på hälsan ska särskilt uppmärksammas. I regeringens handlingsplan finns konkreta förslag, bland annat att regeringen avser att lämna en proposition om samordning mellan arbetsmiljölagen och medbestämmandelagen. Man talar också om att man har tillsatt en utredning om effektivare sanktioner på arbetsmiljö- och arbetstidsområdet. har i uppdrag att ta fram ett IT-verktyg för riskbedömningar på arbetsplatser som även omfattar mjuka frågor alltså ett modernare sätt att arbeta. Arbetsmiljöfrågor ska också in i undervisningen i skolan, och får en mer tydlig informerande roll. Detta är några av förslagen, men det finns fler. Det kommer också fler förslag när handlingsplanen gäller. Arbetsmiljön är ett viktigt och prioriterat område. Men i takt med utveckling och omvärld, så har vi kanske en annan ingång än tidigare S-regeringar har haft. Det kan ju inte huvudsakligen handla om inspektioner och kontroller, utan mer om förebyggande arbete som ger frisk och nöjd personal. Då blir arbetsmiljön en vinnande faktor både ekonomiskt och mänskligt. Insatser på arbetsmiljöområdet ska även underlätta för dem som har svårt att få jobb. Alla behövs i arbetslivet, och arbetsmiljön är viktig för att man ska välja att arbeta på ett visst ställe. Det är fortfarande alltför många som slås ut från arbetslivet på grund av belastningsskador, och det gäller i hög grad kvinnor, och den psykosociala arbetsmiljön är viktig. Ett systematiskt arbetsmiljöarbete kräver kunskap. Det handlar om hur man ska organisera arbetet. Det är också angeläget att lyfta fram goda exempel, och man talar till och med om certifierade arbetsplatser som en möjlighet. Regeringen satsar 550 miljoner på förebyggande arbete inom företagshälsovården. Det ska bli enklare och förmånligare för arbetsgivare att hjälpa en arbetstagare att återgå i arbete genom tidigare och anpassade insatser vid sjukfrånvaro. Här kan konkreta insatser i den egna arbetsmiljön göra stor skillnad för arbetstagaren. Den framtida utmaningen är att få ny kunskap inom arbetsmiljöområdet, exempelvis om stress, hot och våld, och att utveckla arbetssättet så att olycksriskerna kan minskas och hanteras bättre. Ett arbetsmiljöpolitiskt kunskapsråd tillsattes , och det ska verka ända , alltså . Rådet består av forskare och företrädare för myndigheter och organisationer inom arbetsmiljöområdet. Uppdraget är att ge regeringen kunskapsunderlag för ny och bättre politik. Vi kan alltså se fram emot nya förslag från regeringen grundade på forskning. Det är viktigt att påpeka att det är arbetsgivaren som ansvarar för att verksamheten bedrivs på ett sådant sätt att ohälsa och olycksfall förebyggs och att arbetsmiljön är god på varje arbetsplats. inspektionsbesök ska syfta till att stärka arbetsplatsens egen förmåga att förebygga just dessa risker som arbetsgivaren får besked om vad som behöver göras. Man inspekterar oftare de arbetsplatser som bedöms vara riskutsatta, men man arbetar också i olika projekt och kampanjer som berör särskilda problem eller branscher. Antalet inspektioner för varje arbetsmiljöinspektör har ökat rejält, vilket är något vi gläder oss åt. Det visar att det har blivit mer effektivt inom . Det viktigaste är ju att hitta de branscher och företag där de största riskerna finns. De rödgröna har skrivit en motion med anledning av regeringens skrivelse. I förslaget finns 13 olika yrkanden inom olika områden. På två punkter stöder rödgrönas motion. Det ena yrkandet, som avser ett tillkännagivande till regeringen, gäller att krav i enlighet med svenska kollektivavtal kan ställas vid all offentlig upphandling. Sådana krav vid offentlig upphandling har varit föremål både för behandling i denna kammare och för rättsliga bedömningar. Enligt svenska förvaltningsdomstolar strider kravet mot upphandlingsreglerna. Även har prövat om det är tillåtet med krav på kollektivavtal vid upphandling och funnit att det stred mot gemenskapsrätten. Vi tror på den svenska modellen där arbetsmarknadens parter tecknar avtal, och kollektivavtal är bra lösningar. Alliansen vill självklart att det ska finnas en god arbetsmiljö och en säker arbetsplats för alla alltid. har tagit fram en vägledning beträffande sociala och etiska krav i offentlig upphandling. Denna kan med fördel användas om man har krav på arbetsmiljö. Men lagkrav på villkor i enlighet med kollektivavtal, vilket nu oppositionen vill införa, riskerar att stänga ute många mindre företag från att kunna offerera varor och tjänster till det offentliga. Är det verkligen detta som De rödgröna och vill? Detta handlar om affärer för många miljarder . Exempelvis kan det bli omöjligt för lokala småproducenter, familjeföretag och andra som inte har kollektivavtal att få sälja sina närodlade livsmedel till förskolan, skolan eller äldreboendet i kommunen. Att det ska vara möjligt är ju något som ett par av dessa partier har krävt i denna kammare. Om man har någon kännedom hur svenskt näringsliv fungerar vet man att det finns många seriösa företag som inte har kollektivavtal en del för att de inte har några anställda alls, andra för att de är familjeföretag, och vissa har hittat egna lösningar som ibland till och med överträffar kollektivavtalslösningarna. Om till exempel en egenföretagare vill lämna anbud på snöröjning något som verkligen har varit aktuellt den här vintern till en kommun kan det bli omöjligt att göra det om kraven ska vara i enlighet med kollektivavtal. Den andra punkten där stöder De rödgröna handlar om detaljhandelns kontanthantering. Här blir det än mer knepigt. Man vill att initiativ ska tas för att regeringen tillsammans med arbetsmarknadens parter ska utforma ett förslag till lag om sluten kontanthantering inom detaljhandeln. Man hänvisar till att antalet butiksrån har stigit . Syftet är säkert gott att få ned antalet rån och öka tryggheten för personalen men metoden är fel. Alliansen tänker självklart på risken för ensamarbetande och personal som arbetar inom de branscher där rånrisken är stor. Otrygghet och rädsla är inte acceptabelt för den som arbetar . Vi ser gärna kraftfulla åtgärder, men det får inte leda till att småföretag slås ut och att därmed mångdubbelt fler arbetstillfällen går om intet. Det är nämligen risken med det förslag som oppositionen vann gehör för i utskottet. När det gäller ensamarbete och kontanthantering kan vi konstatera att butiksrån är ett stort problem. Just minskade det emellertid . Totalt rånades 905 butiker. Självklart är varje rån ett rån för mycket. Det är fortfarande alltför många rån. Men det är ändå ett trendbrott i rätt riktning med tanke på den utveckling som har varit . Möjligen kan den lag om betaltjänster som regeringen införde ha haft en positiv effekt. Den syftade till färre kontantbetalningar och fler kortbetalningar. har inom detaljhandeln ett slutet kontantsystem. Det är främst de stora kedjorna som har infört det. För många småföretag inom detaljhandeln skulle ett slutet kontanthanteringssystem bli oerhört kostsamt och därmed ett hot mot deras överlevnad. Enligt branschen kostar det eller mer för varje kassa att införa ett sådant slutet system. Enligt branschen löser det heller inte hela rånrisken. Hoten, våldet och personrånen kan finnas kvar ändå. Arbetsmarknadens parter och branschorganisationerna arbetar mycket aktivt med att hitta rimliga lösningar för kontanthanteringen i handeln. Regeringen följer det arbetet noga. Det kan inte vara rimligt att lagstifta om en sluten kontanthantering som gör det omöjligt för exempelvis mindre butiker, kiosker, kaféer eller torghandel att klara kraven. Det riskerar att slå ut företag. Småföretagen straffas därmed för den brottslighet som finns i samhället. Är oppositionen medveten om det? Företag inom detaljhandelsbranschen har reagerat på oppositionens förslag. Man har blivit mycket orolig och undrar om man kommer att klara de stora investeringar som krävs. Flera har hört av sig. kunde vi läsa på att företagarna och organisationen som heter Butikerna vädjar till oppositionen att tänka om. Kravet på en sluten kontanthantering blir oerhört kostsamt, kortsiktigt och inte träffsäkert, säger man. I artikeln står det också att det handlar om en total kostnad på 4 ½ miljard i om detta blir ett lagkrav. Förstår ni att man blir orolig? I förlängningen av en sådan lag kan man undra om de företag som inte kommer att ha råd med ett slutet kontanthanteringssystem förbjuds att använda kontanter. Om man inte får använda mynt och sedlar när man handlar, menar oppositionen att alla kontanter ska försvinna i ? För oss är det ett helt orimligt krav. Om det ska bli så bör det verkligen utredas. Socialdemokraterna, och gör gemensam sak med och låter ideologi gå ut över företagare och i förlängningen över svenska konsumenter. Jag menar att den rödgröna och sverigedemokratiska oppositionen sviker småföretagarna. Alliansen menar att villkoren för företagen inte får försämras, utan måste förenklas och förbättras. Samförståndslösningar och lösningar som tryggar personalen men inte slår mot de svaga måste ju vara mycket bättre. En sak är säker: behöver fler företag, inte färre. Sammanfattningsvis anser regeringen och Alliansen att det är viktigt att människor på svenska arbetsplatser har en säker arbetsmiljö. Det kräver samverkan på olika sätt och olika plan. Vi har bra regler i , och alla arbetsgivare ska följa dem oavsett varifrån man kommer. Vi måste anpassa arbetsmiljöarbetet till en ny tid, till nya typer av jobb och arbetsplatser. Insatser som främjar att fler kommer i arbete måste prioriteras. Insatser som gör att fler kommer tillbaka efter sjukdom eller arbetsskada ska också prioriteras. En god arbetsmiljö är inte bara bra för personalen, det är också en lönsam faktor. Att öka medvetenheten, kunskapen och engagemanget är därför av stor vikt. har fått förstärkta anslag för att förbättra informationsarbetet. Det är bra. Ytterligare kunskap som ger nya förslag till en modern arbetsmiljöpolitik ser vi fram emot. Därmed yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet, utom på punkterna 4 och 13 där jag yrkar bifall till våra reservationer 4 och 12. I övrigt yrkar jag avslag på samtliga reservationer och motioner. 102 (S) replik: Jag vill fråga vad de vill. I handlingsplanen kan man läsa att det handlar om mer IT-satsningar, mer information, undervisning i skolan och framför allt att det kommer fler förslag. Om vi tänker på alla som blir skadade i arbetet , om vi tänker på bristen på skyddsombud och på att det växer upp en ny serviceekonomi där ingen har någon större kontroll undrar jag på vilket sätt den här handlingsplanen kommer att göra skillnad och spela roll för till exempel de två GS-medlemmar som varje arbetsdag skadas så pass att det leder till sjukskrivning i . På vilket sätt kommer handlingsplanen att bli avgörande för att bryta den trend som vi ser med ökande dödsfall och ökande arbetsolyckor? Vad är konkret i detta? Det är bra att vi försöker samla forskningen och att vi ska ha ett kunskapsråd som ger tips till regeringen. Men på vilket sätt kommer denna handlingsplan att beröra människor ute på arbetsplatserna? Hur kommer man att märka det i tjänstemannaledet när stressen blir alltför stor? Hur kommer till exempel skogsarbetarna att få en bättre arbetsmiljö? Blir det fler skyddsombud? Blir det mer utbildning av skyddsombud och chefer? På vilket sätt kommer den här handlingsplanen att betyda något för arbetsmiljöarbetet i ? 103 (M) replik: Jag kan förstå att känner en viss oro. Vi har kanske slagit in på en ny väg. Jag kan, som jag sade i mitt anförande, garantera att det traditionella arbetsmiljöarbetet kommer att finnas kvar. Det kommer nya tider och vi får nya verktyg och information. Vi vill kunna använda de nya verktygen på ett effektivt sätt i arbetsmiljöarbetet. Vi vill också arbeta mer förebyggande. Vi tror att det behövs förbättringar i det förebyggande arbetet. kan vara lugn; det kommer att märkas bland de anställda att man får lära sig hur man förebygger och hur man får en god arbetsmiljö. Det gäller att öka engagemanget. Det står faktiskt i handlingsplanen. Bristen på skyddsombud kanske är en trend i tiden. Vi vet ju att de politiska partierna inte heller har så lätt att få medlemmar. Folk engagerar sig inte på samma sätt som . Det måste också innebära att varje arbetsgivare och arbetstagare har ett ansvar. Det är viktigt att hittar de företag där man inte tar det ansvaret. Där ska krutet läggas. Många arbetsplatser fungerar bra. Det tror jag att de kommer att göra framöver också. 104 (S) replik: Var det någon som hörde något konkret mer än att det kommer nya verktyg och att det blir mer information? Det imponerar inte. Det kommer nya förslag. Vilka är de? Vilka är verktygen och hur kommer de att märkas? Det går väl att vara lite mer konkret när man säger att det innehåller så många förslag. Vi hör inga. Vilka är de? Du får en ny chans att svara konkret på frågan. Sedan säger här att detta med skyddsombud är ett eget ansvar. Det är klart att facklig organisationsgrad också är eget ansvar. Men ni har försvårat det hela. Ni har försvårat det så att man har tappat medlemmar. Ni har dragit in på pengarna för utbildning av skyddsombud. På vilket sätt främjar det arbetsmiljön? Vad är det för spännande verktyg som väntar runt hörnet? Ni vägrar att svara på det eftersom ni knappt själva vet vad det är? Jag måste få avsluta med att säga något till om sluten kontanthantering. Jag tyckte att jag hörde vargarna yla långt borta: blir det dyrt. blir det hemskt. Jag har haft diskussioner med om detta. Man har sagt att det är ett alldeles utmärkt förslag eftersom man själv kommer att befinna sig i arbete med att ta fram förslaget tillsammans med och komma överens om vad som är bäst. Jag vet att naturligtvis kommer att försöka värna de små butikerna också. Det blir ingen utslagning. När kassaregistren kom sades det att det skulle bli hemskt. Då skulle många få slå igen. När rökförbud på krogen infördes sades det att krogarna skulle få slå igen. Men jag lovar att detta kommer att bli ett bra och avancerat förslag framtaget av parterna. 105 (M) replik: När det gäller de första frågorna om konkreta förslag gäller denna handlingsplan och framåt, . Då är inte alla förslag klara . Jag kan lova att det kommer att komma många förslag som är framåtsyftande och grundade på forskning och som kommer att gynna arbetsmiljön på våra svenska arbetsplatser. Sedan har jag full tilltro till den svenska modellen. Det räcker inte med att vi bara står här i denna kammare eller att man ger uppdrag till . Det är arbetsmarknadens parter som i hög grad kommer att arbeta med denna fråga framöver också. Jag litar på dem. Jag hoppas att också gör det. När det gäller den slutna kontanthanteringen förstår jag inte hur en lag ska se ut där man säger att man ska skydda de små företagen. Ett lagkrav är väl ett lagkrav, och det ska väl gälla alla kassor? Det är ett märkligt förslag som man har kommit med här. Jag tror inte att man har förstått detta. Hur ska torghandeln fungera? Hur ska man ge dricks? Det är ett orimligt förslag. Självklart ska vi göra kontanthanteringen mycket tryggare. Men även här litar jag på den svenska modellen och tror att parterna, branschorganisationerna och andra har samma mål att få en tryggare kontanthantering utan att vi behöver stifta lag i denna kammare. 106 (MP): Enligt skrivelsen En förnyad arbetsmiljöpolitik med en nationell handlingsplan 20102015 har de administrativa kostnaderna för företagen minskat med netto och 26 föreskrifter, allmänna råd, meddelanden och anvisningar har upphävts. Det är gott så. Det är bra siffror, och det är bra att det blir avbyråkratiserat. Men vad är det som har hänt i andra änden? I stället för att fortsätta investera i åtgärder och förbättra arbetsmiljön har regeringen försämrat möjligheterna att bedriva ett ambitiöst arbetsmiljöarbete. Resurserna till har blivit neddragna, har lagts ned, och medlen till utbildning av skyddsombud har tagits bort. Vi vet att en god arbetsmiljö inte bara handlar om fysisk miljö utan också om delaktighet i beslut på arbetsplatsen, inflytande över arbetstidens förläggning, ett gott partssamarbete, en väl fungerande arbetsorganisation, goda utvecklingsmöjligheter och sist men inte minst tillgång till utbildning. anser att arbetsmiljöarbetet måste rustas upp. I regeringens neddragning har viktiga inspektionsverksamhet råkat riktigt illa ut. finns det, som tidigare uppgav, 0,7 inspektörer per 10 000 anställda. Det kan vara svårt att sätta detta i något sammanhang eftersom det är så små och stora siffror, och siffror är inte helt enkla, vilket vi har sett tidigare. Men vi vet att majoriteten av EU:s medlemsstater uppfyller rekommendation om en inspektör per 10 000 anställda. Detta är intressant eftersom inte är bland dessa länder. Vad innebär då detta? För att tydliggöra effekterna av neddragningarna ska jag lyfta fram ett specifikt område, nämligen skolan. har antalet arbetsmiljöinspektioner i minskat . I gymnasieskolan är minskningen och i förskolan . Det visar en sammanställning av skolinspektioner 20062010. Anslagen har minskat , och inspektörerna kan inte längre jobba på samma sätt som . genomförde man tematiska rikskampanjer på skolområdet . De kunde handla om hot och våld, om NO-salarna eller om buller, och skolor över hela landet kontrollerades enligt ett visst system som gjorde att ingen hamnade mellan stolarna. har man i princip bara efterfrågestyrd tillsyn. Detta gäller alltså för ett område och en arbetsmiljö som berör cirka en och en halv miljon elever och lärare. Vi vet att stora delar av arbetsmiljöarbetet bygger på förebyggande insatser. Men som det är nu är det ingen som kollar om skolorna, oavsett huvudman, sköter det som de är ålagda. När det gäller detta arbete kan man naturligtvis sätta sig ned och luta sig tillbaka och mena att en inspektion inte är det viktigaste utan att det är viktigare med förebyggande arbete. Detta är ytterst olyckligt då arbetsmiljön i skolorna ofta är den första kontakten som unga människor har med arbetslivet. Om de som jobbar i skolan har en undermålig eller ibland rent av farlig arbetsmiljö tjänar det som referens för de unga som när de själva kommer ut i arbetslivet inte vet hur en trygg arbetsmiljö bör eller ska vara. har vi sett hur illa det kan gå för just ungdomar. För många unga är ett jobb på till exempel en snabbmatskedja det första viktiga steget ut på arbetsmarknaden. Det är då de får sin första riktiga lön, och det är då deras bild formas av hur vuxenvärlden och arbetslivet är. Om de blir utnyttjade på det sätt som vi har fått se på tv kommer det att skapas en allt större klyfta mellan unga och vuxenvärlden. Att bli utnyttjad är inget bra steg in på arbetsmarknaden, och det skapar naturligtvis misstro och en känsla av svek. För att lösa de problem som vi har kunnat se och som också hänger samman med arbetsmiljön är det många som måste ta större ansvar.