prot · GY0987 · 2011-04-13 00:00:00 — Viktiga prioriteringar för regeringen är inte är en fungerande järnvägstrafik, inte att få tågen att gå , inte att få tågen att klara vintern, utan att skriva av lägsta statsskuld och sänka skatten för dem med höga inkomster. Det är viktigare än att få en fungerande tågtrafik. Men vi som är riksdagsledamöter har ett ansvar för att höja näsan lite över horisonten och planera för framtiden. Och vet vi att ett annat av skälen till att järnvägen inte fungerar riktigt bra är att många sträckor har slagit i kapacitetstaket, att det behövs mer kapacitet, helt enkelt mer räls. Vi har sett en utveckling i och en utveckling i där allt fler länder bygger höghastighetsbanor. , , , och har redan fungerande höghastighetsnät. Och som jag sade i mitt anförande planerar även länder som , och för höghastighetsbanor. I regeringens plan ingår inte en enda meter höghastighetsbana , trots att vi då kommer att ha en förbindelse över Fehmarn Bält med det europeiska höghastighetsnätet. Jag skulle helt enkelt vilja fråga : När tror du att får sin första meter höghastighetsbana? 47 (M) replik: När det gäller ökade satsningar eller vem som satsar på järnväg kan vi konstatera att i planen för 20042015, som den dåvarande socialdemokratiska regeringen beslutade om, låg det till drift och underhåll på spårsidan. I den plan som alliansregeringen har lagt fram och beslutat om för 20102021 ligger det till spårsidan. Regeringen och vi allianspartier ser allvarligt på den utveckling som vi har sett på inte minst spårsidan, men vi ska inte glömma vägsidan. Där finns det också ett eftersatt underhåll och en stor underhållsproblematik. Därför är det viktigt att man ser över det här. Regeringen har därför nu gett i uppdrag att titta på just hur man ska kunna öka kapaciteten och förbättra järnvägstrafiken men också satt i gång arbetet med att se vad vi ska göra efter 2021. Och så är det, för att ska vi fatta beslut, till exempel om höghastighetsbanor, krävs det ett bra underlag. Vi kan titta på definitionen av höghastighetsbanor, . Hur definierar man en höghastighetsbana i ? Jo, det är banor med hastigheter som är maxhastighet. Det är det man oftast brukar prata om. Per definition har vi då flera meter höghastighetsbana i , nämligen , som klarar den hastigheten. Vi kan också konstatera att av de höghastighetsbanor som finns är det ingen som finns i drift i vinterklimat, förutom en i som hetvattensprutas med 35 000 sprinkler. Frågan är hur bra det är ur miljösynpunkt. 48 (S) replik: Jag ser fram emot när åker till och och förklarar för dem att de inte har någon vinter. Jag önskar dig bara lycka till. Jag ställde en fråga, nämligen när får sin första meter höghastighetsbana, eftersom det finns 13 000 kilometer höghastighetsbana i världen. Jag fick inget svar på den frågan. I stället fick jag en tabell över de olika infrastrukturplaneringarna uppläst för mig. Jag tänkte börja med, herr talman, att ställa samma fråga igen till : När tror du att , i likhet med övriga , får sin första meter höghastighetsbana? läser upp tabellen för 20042015 och berättar hur mycket den socialdemokratiska regeringen ville satsa. Sedan läser hon upp tabellen för 20102021 och berättar vad alliansregeringen vill satsa. Gott så, men hade det inte varit lite hederligare om du hade berättat vad ditt parti hade i planen för 20042015, att ni föreslog en järnvägssatsning som skulle vara mindre än vår och på vilket sätt det hade påverkat järnvägstrafiken? Hade det inte också varit hederligt om du vad gäller planen för 20102021 hade berättat att mitt parti vill ha 101 miljarder mer för järnvägsinvesteringar och kanske beskrivit vad det skulle kunna ha gett för effekt? I stället står du här och låtsas att ni har föreslagit mer pengar till järnväg, för det har ni ju inte. Varje gång budgeten har behandlats har något av allianspartier föreslagit att pengar ska flyttas bort från järnväg och bort från järnvägsunderhåll. Försök inte låtsas någonting annat! 49 (M) replik: Jag vill börja med höghastighetsbanor och när vi ska få den första metern. Ja, som jag sade till , om vi tittar på definitionen ute i och vad man menar när man pratar om höghastighetsbanor har vi redan de första meterna i , eftersom har kapacitet för den hastigheten. När det sedan gäller om man ska höja hastigheterna till behövs det mer underlag för att fatta ett sådant beslut, för att göra en avsiktsförklaring utan att ha på fötterna är ingenting annat än att luras. Vi kan konstatera att vi har haft flera diskussioner om anslag till spår- och järnvägssidan under förra mandatperioden. Om vi tittar tillbaka på statistiken ser vi att det under borgerliga regeringar har satsats mer pengar på infrastruktur än vad det har gjorts under vänsterregeringar. Jag får väl säga som min allianskollega från , som satt i trafikutskottet , att vad det handlar om är att se till att tillföra de medel som behövs och göra satsningarna i skarpt läge, det vill säga att det gäller att vara bäst när det gäller, när man har makten. Men när ni socialdemokrater har haft makten har ni inte sett till att skjuta till mer pengar, utan det var först när en alliansregering kom till som anslagen ökade från 38 miljarder till 64 miljarder. (forts. 16 §) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 14 § Beslut om ärenden som slutdebatterats NU13 Vissa handelspolitiska frågor Punkt 3 (Förhandlingarna med handelsorganisationen ) 1. utskottet 2. res. 2 (S, MP, V) Votering: 165 för utskottet 128 för res. 2 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 M, 20 FP, 17 C, 20 SD, 17 KD För res. 2: 92 S, 21 MP, 15 V Frånvarande: 20 S, 16 M, 4 MP, 4 FP, 6 C, 4 V, 2 KD Punkt 6 (Exportfrämjande) 1. utskottet 2. utskottets förslag till beslut med godkännande av motiveringen i res. 3 (S, MP, V) Votering: 167 för utskottet 127 för res. 3 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag till beslut. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 M, 20 FP, 19 C, 20 SD, 17 KD För res. 3: 92 S, 21 MP, 14 V Frånvarande: 20 S, 16 M, 4 MP, 4 FP, 4 C, 5 V, 2 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. AU5 Jämställdhet Punkt 3 (Unga och ett jämställt arbetsliv) 1. utskottet 2. res. 4 (S, MP, V) Votering: 166 för utskottet 128 för res. 4 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 M, 20 FP, 19 C, 20 SD, 17 KD För res. 4: 92 S, 21 MP, 15 V Frånvarande: 20 S, 17 M, 4 MP, 4 FP, 4 C, 4 V, 2 KD Punkt 4 (Ändringar i diskrimineringslagen m.m.) 1. utskottet 2. res. 5 (S, MP, V) Votering: 167 för utskottet 128 för res. 5 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 M, 20 FP, 19 C, 20 SD, 17 KD För res. 5: 92 S, 21 MP, 15 V Frånvarande: 20 S, 16 M, 4 MP, 4 FP, 4 C, 4 V, 2 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. TU13 Järnvägs- och kollektivtrafikfrågor Punkt 1 (Allmänna utgångspunkter för järnvägstrafiken) 1. utskottet 2. res. 1 (S, MP, V) Votering: 167 för utskottet 128 för res. 1 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 M, 20 FP, 19 C, 20 SD, 17 KD För res. 1: 92 S, 21 MP, 15 V Frånvarande: 20 S, 16 M, 4 MP, 4 FP, 4 C, 4 V, 2 KD Punkt 2 (Järnvägstrafikens reglering) 1. utskottet 2. res. 2 (MP, V) Votering: 258 för utskottet 37 för res. 2 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 S, 91 M, 20 FP, 19 C, 20 SD, 17 KD För res. 2: 1 S, 21 MP, 15 V Frånvarande: 20 S, 16 M, 4 MP, 4 FP, 4 C, 4 V, 2 KD Punkt 3 (kapacitet och robusthet) 1. utskottet 2. res. 3 (S, MP, V) Votering: 167 för utskottet 128 för res. 3 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 M, 20 FP, 19 C, 20 SD, 17 KD För res. 3: 92 S, 21 MP, 15 V Frånvarande: 20 S, 16 M, 4 MP, 4 FP, 4 C, 4 V, 2 KD Punkt 10 (Tåglägen och tåguppehåll) 1. utskottet 2. res. 9 (S, MP, V) Votering: 167 för utskottet 128 för res. 9 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 M, 20 FP, 19 C, 20 SD, 17 KD För res. 9: 92 S, 21 MP, 15 V Frånvarande: 20 S, 16 M, 4 MP, 4 FP, 4 C, 4 V, 2 KD Punkt 11 (Upprustning av lågtrafikerade banor) 1. utskottet 2. res. 10 (MP, V) Votering: 257 för utskottet 38 för res. 10 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 S, 91 M, 20 FP, 19 C, 20 SD, 17 KD För res. 10: 2 S, 21 MP, 15 V Frånvarande: 20 S, 16 M, 4 MP, 4 FP, 4 C, 4 V, 2 KD Punkt 12 (Allmänna utgångspunkter för kollektivtrafiken) 1. utskottet 2. res. 11 (S, MP, V) Votering: 167 för utskottet 128 för res. 11 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 M, 20 FP, 19 C, 20 SD, 17 KD För res. 11: 92 S, 21 MP, 15 V Frånvarande: 20 S, 16 M, 4 MP, 4 FP, 4 C, 4 V, 2 KD Punkt 14 (Investeringar i kollektivtrafiken) 1. utskottet 2. res. 13 (S, MP, V) Votering: 167 för utskottet 128 för res. 13 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 M, 20 FP, 19 C, 20 SD, 17 KD För res. 13: 92 S, 21 MP, 15 V Frånvarande: 20 S, 16 M, 4 MP, 4 FP, 4 C, 4 V, 2 KD Punkt 16 (Kollektivtrafik och cykel som norm) 1. utskottet 2. res. 15 (MP, V) Votering: 259 för utskottet 36 för res. 15 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 92 S, 91 M, 20 FP, 19 C, 20 SD, 17 KD För res. 15: 21 MP, 15 V Frånvarande: 20 S, 16 M, 4 MP, 4 FP, 4 C, 4 V, 2 KD Punkt 18 (Färdtjänst och tillgänglig kollektivtrafik för funktionshindrade) 1. utskottet 2. res. 16 (S, MP, V) Votering: 167 för utskottet 128 för res. 16 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 M, 20 FP, 19 C, 20 SD, 17 KD För res. 16: 92 S, 21 MP, 15 V Frånvarande: 20 S, 16 M, 4 MP, 4 FP, 4 C, 4 V, 2 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. TU16 Sjöfart Punkt 1 (Utveckling av sjöfarten) 1. utskottet 2. res. 1 (S) 3. res. 2 (MP, V) Förberedande votering: 96 för res. 1 36 för res. 2 163 avstod 54 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 167 för utskottet 92 för res. 1 35 avstod 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 M, 20 FP, 19 C, 20 SD, 17 KD För res. 1: 92 S Avstod: 21 MP, 14 V Frånvarande: 20 S, 16 M, 4 MP, 4 FP, 4 C, 5 V, 2 KD Punkt 5 (Allmänt om sjöfartens miljö- och säkerhetsfrågor) 1. utskottet 2. res. 4 (V) Votering: 262 för utskottet 32 för res. 4 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 92 S, 91 M, 3 MP, 20 FP, 19 C, 20 SD, 17 KD För res. 4: 17 MP, 15 V Frånvarande: 20 S, 16 M, 5 MP, 4 FP, 4 C, 4 V, 2 KD Punkt 6 (Utsläpp av svavel- och kväveoxider) 1. utskottet 2. res. 5 (S, V) Votering: 187 för utskottet 107 för res. 5 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 M, 21 MP, 20 FP, 18 C, 20 SD, 17 KD För res. 5: 92 S, 15 V Frånvarande: 20 S, 16 M, 4 MP, 4 FP, 5 C, 4 V, 2 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 15 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde CU26 Komplettering av den nya plan- och bygglagens övergångsbestämmelser Kammaren biföll utskottets förslag. FiU23 2010 Punkterna 1 och 2 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 3 (förhållande till euron) 1. utskottet 2. res. 1 (SD, MP, V) Votering: 239 för utskottet 56 för res. 1 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 92 S, 91 M, 20 FP, 19 C, 17 KD För res. 1: 21 MP, 20 SD, 15 V Frånvarande: 20 S, 16 M, 4 MP, 4 FP, 4 C, 4 V, 2 KD Punkt 4 (Skatt på valutatransaktioner) 1. utskottet 2. res. 2 (MP, V) Votering: 259 för utskottet 36 för res. 2 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 92 S, 91 M, 20 FP, 19 C, 20 SD, 17 KD För res. 2: 21 MP, 15 V Frånvarande: 20 S, 16 M, 4 MP, 4 FP, 4 C, 4 V, 2 KD FiU32 Statistikfrågor Kammaren biföll utskottets förslag. JuU29 Ändring i Kammaren biföll utskottets förslag. JuU11 Våldsbrott och brottsoffer Punkt 1 (Brottsoffer övergripande frågor) 1. utskottet 2. res. 1 (V, MP) Votering: 257 för utskottet 36 för res. 1 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 S, 91 M, 20 FP, 19 C, 20 SD, 17 KD För res. 1: 21 MP, 15 V Frånvarande: 22 S, 16 M, 4 MP, 4 FP, 4 C, 4 V, 2 KD Punkt 2 (Nationell för våldtäktsärenden) 1. utskottet 2. res. 2 (S, MP, V) Votering: 167 för utskottet 127 för res. 2 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 M, 20 FP, 19 C, 20 SD, 17 KD För res. 2: 92 S, 20 MP, 15 V Frånvarande: 20 S, 16 M, 5 MP, 4 FP, 4 C, 4 V, 2 KD Punkt 4 (Förordnande av målsägandebiträde under förundersökning) 1. utskottet 2. res. 4 (S, MP, V) Votering: 167 för utskottet 128 för res. 4 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 M, 20 FP, 19 C, 20 SD, 17 KD För res. 4: 92 S, 21 MP, 15 V Frånvarande: 20 S, 16 M, 4 MP, 4 FP, 4 C, 4 V, 2 KD Punkt 6 (Skadestånd till brottsoffer) 1. utskottet 2. res. 6 (SD) Votering: 274 för utskottet 20 för res. 6 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 92 S, 91 M, 21 MP, 19 FP, 19 C, 15 V, 17 KD För res. 6: 20 SD Frånvarande: 20 S, 16 M, 4 MP, 5 FP, 4 C, 4 V, 2 KD Punkt 26 (Barn som bevittnat våld målsägandebegreppet) 1. utskottet 2. res. 20 (S, MP, V) Votering: 167 för utskottet 128 för res. 20 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 M, 20 FP, 19 C, 20 SD, 17 KD För res. 20: 92 S, 21 MP, 15 V Frånvarande: 20 S, 16 M, 4 MP, 4 FP, 4 C, 4 V, 2 KD Punkt 27 (Barnahus) 1. utskottet 2. res. 21 (S, MP, V) Votering: 167 för utskottet 128 för res. 21 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 M, 20 FP, 19 C, 20 SD, 17 KD För res. 21: 92 S, 21 MP, 15 V Frånvarande: 20 S, 16 M, 4 MP, 4 FP, 4 C, 4 V, 2 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. TU15 Kontroll av färdskrivare Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Sanktionsordningen för kör- och vilotidsregler) 1. utskottet 2. res. (SD) Votering: 274 för utskottet 21 för res. 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 92 S, 91 M, 21 MP, 20 FP, 19 C, 14 V, 17 KD För res. : 20 SD, 1 V Frånvarande: 20 S, 16 M, 4 MP, 4 FP, 4 C, 4 V, 2 KD 16 § (forts. från 13 §) Infrastrukturens planering (forts. TU17) 50 (V) replik: Det talas om större arbetsmarknadsregioner och om fungerande transporter. Är nöjd med de vaga skrivningarna i budgeten som vi fick ? Man gjorde ett stort nummer av att man skulle tillföra 800 miljoner för att få fungerande drift och underhåll. Vi vet också att detta är en engångssatsning. Då vore det himla bra att veta om ni från majoritetspartierna i trafikutskottet är nöjda med de väldigt vaga skrivningarna. En intressant sak som har gjorts är att man jämför äpplen och päron. Man slår sig för bröstet och säger att alliansregeringen har satsat mer på infrastrukturen än vad de tidigare regeringarna gjort. Men jag tycker att det vore ärligare att tala om vad allianspartierna gjorde då det fanns en socialdemokratisk regering som satsade på infrastruktur. Det är att jämföra samma sak, och då har allianspartierna aldrig satsat mer pengar än de socialdemokratiska regeringarna. 51 (M) replik: Detta med större arbetsmarknadsregioner och väl fungerande transporter är en väldigt viktig fråga, inte minst för att få fler personer i arbete och på så sätt stärka för framtidens välfärdsutmaningar. Vi kan konstatera att regeringen det kommer också att debatteras gav tillgång till ytterligare . Man gör det för att man ser att det finns ett ökat behov av att genomföra bland annat underhålls- och trimningsåtgärder på spårsidan inför den kommande vintern för att stå bättre rustade, eftersom vi har sett de problem som funnits denna vinter och föregående vinter. har konstaterat att summan på är väl avvägd utifrån att de kan effektuera medlen, det vill säga att de kan hinna göra av med de på bra underhållsåtgärder som kommer att ge effekt. ställde en fråga till, som jag nu har glömt bort. Du får gärna upprepa den, ! 52 (V) replik: Den fråga som inte minns handlade om vikten av att jämföra äpplen med äpplen och inte äpplen med päron. Låt mig gå över till dagens betänkande. Satsningarna på drift och underhåll måste vara mångåriga. Till och med näringslivet kritiserar regeringen och säger att man inte är i behov av engångssatsningar. Hela detta årtionde, säger man, bör användas till kraftiga satsningar på dessa områden. Det förstår jag, för det handlar också om att värna arbetslinjen, så att arbetarna kan komma till jobbet. Jag har en annan fråga, som handlar om investeringsbudgeten. Delar infrastrukturministerns uppfattning att om man delar upp statsbudgeten i en driftsbudget och en investeringsbudget skulle det vara att betrakta som en lyxfälla? har haft den stora förmånen att kunna tillstyrka en motion från en moderat, . Det kunde vara intressant att höra hur argumenterar gentemot sin egen partivän i denna fråga. Jag kan förstå att man kan ha ideologiska invändningar när kommer med sådana här förslag, men vad säger till sin partikollega om denna fråga? 53 (M) replik: När det gäller engångssatsningar och långsiktiga satsningar är det så att det ena inte förtar det andra. Det kommer att finnas behov av både engångssatsningar och långsiktiga satsningar. När det gäller långsiktiga satsningar är det också väldigt viktigt att man har utvärderingar och analyser, så att man vet vad det är för effekter som ska uppnås, hur och när det ska göras och vad som ska prioriteras. Det arbetet pågår. har fått ett extrauppdrag att titta på kapacitetshöjningar och vad det behövs för investeringar i trimningsåtgärder och underhållsåtgärder med mera framöver, dels , dels och framför allt efter 2021. Jag tror inte att skulle säga nej till den engångssatsning som har gjorts på . Jag vet inte hur jag ska tolka replik. Är det så att ni i säger nej till de som regeringen nu ger tillgång till? När det gäller investeringsbudget kontra anslagsfinansiering blir mitt svar detsamma till både och min partikollega. Det finns fördelar och nackdelar med båda alternativen: investeringsbudget eller lånefinansiering samt anslagsfinansiering. Men det man har beslutat om i genom budgetlagen är grundprincipen att infrastrukturinvesteringar ska finansieras med anslag över statsbudgeten. Man har bland annat betonat att det ger en bättre överblick och ett större inflytande än vad lånefinansiering skulle göra. Det är det som det handlar om. Vi fattar beslut som kommande generationer får leva med. Det är väldigt viktigt att har en bra översyn av detta. har också tidigare påtalat vikten av grundprincipen med anslagsfinansiering. 54 (MP) replik: Jag har två frågor till . Den ena handlar om de 800 miljonerna, engångssatsningen som regeringen vill göra . Det står här i budgettexten vi har fått att regeringen kommer att fatta nödvändiga beslut för att skapa det utrymme som krävs för att öka insatserna för banhållning med . Jag undrar helt enkelt om kan utveckla detta lite grann. Var ska pengarna komma från? Varifrån ska de tas? Det skulle jag vilja veta. Min andra fråga är vad ni säger till exempelvis östgötapendlarna och andra resenärer utmed väldigt överbelastade banor, eftersom ni inte vill fatta beslut i regeringen om att fortsätta bygget av Ostlänken och andra höghastighetsbanor. Hur ska ni lösa trängseln på banorna? Det tar en väldig tid. Det är planering som ska ske och så vidare. Vad erbjuder ni dem så länge? Det finns i och för sig ett bra underlag för Ostlänken om man vill bygga vidare, men vad erbjuder ni i stället? 55 (M) replik: Vi börjar med frågan om höghastighetsbanor. Först vill jag göra ett litet tillägg till replikskiftet med : På ingen av de höghastighetsbanor som finns i , där det kan finnas vinter, klarar man att köra i hög hastighet . Jag blir lite fundersam när driver på i frågan om höghastighetsbanor, eftersom ni väldigt ofta för fram fyrstegsprincipen. Då är det väl kanske inte stora investeringar som är det första som efterfrågas. Man kan också fundera på er motion. Inte en krona till i klimatförstörande investeringar, skriver ni. Min fråga är: Är det så att höghastighetsbanor inte påverkar klimatet eller miljön under byggnationen? Det låter väldigt märkligt i mina öron. Det skulle också vara en väldigt dyr åtgärd om det skulle vara en klimatåtgärd. 56 (MP) replik: fick jag en fråga i stället för svar på mina frågor. Det där kan vi naturligtvis tala länge om. Man får se vad höghastighetsbanorna skulle kunna åstadkomma i form av att erbjuda alternativ till flyg- och lastbilstransporter, men det är en helt annan diskussion. Jag skulle fortfarande vilja veta vad ni i och regeringspartierna säger till östgötapendlarna och andra resenärer. Ni vill inte ta beslut om att bygga fler spår. Eller vill ni kanske bygga några andra spår än höghastighetsbanor? Vad vet väl jag? Vad erbjuder ni för att folk ska kunna resa utmed de överbelastade banorna framöver? Jag vill också verkligen veta varifrån de 800 miljonerna kommer. Vilka nödvändiga beslut ska regeringen fatta? Det är mycket spännande. Det kanske kommer i budgetdebatten, men det skulle vara väldigt roligt att höra redan nu vad säger om det. 57 (M) replik: För att fortsätta det här med höghastighetsbanor och beslut om investeringar och byggnation av nya spår har vi ju en plan för 20102021 som omfattar en rad olika viktiga spårinvesteringar. Regeringen har också satt i gång en utredning hos för att just skapa mer och bättre underlag för att kunna fatta beslut om framtida investeringar. Det är nämligen väldigt viktigt att man vet vad de här olika förslagen kommer att kosta, vilka nyttor de får och när man får effekter för de resenärer som står på perrongen och väntar på tåget. Om vi skulle lägga ned allt annat, de pengar vi satsar på drift och underhåll och på alla andra spår, och i stället fatta ett beslut om att börja bygga höghastighetsbanor vet vi inte vad notan slutar på. Vi har sett siffror på alltifrån 100 miljarder till 150 miljarder. Frågan är om sanningen ens finns där. Skulle man börja bygga en bana skulle effekten finnas någonstans först . Eftersom inte tog upp klimatförstörandet tänkte jag nämna att man har tittat lite grann på livscykelanalyser vid byggnation av höghastighetsbanor. Man beräknar att det tar ungefär att betala tillbaka den investeringen miljömässigt. Går vi sedan över till de 800 miljonerna som säkerligen kommer upp i budgetdebatten är det ett väldigt viktigt beslut. bedömer att man måste vidta fler åtgärder under innevarande år för att ha en bättre förutsättning inför kommande vinter. Då är det väldigt viktigt att regeringen ser till att får tillgång till detta och att de gör det inom budgeten, annars skulle behöva flytta pengar inom sin verksamhet eller strypa andra projekt. Det vill man inte, och det är därför regeringen tillför till . 58 (C): Låt mig inledningsvis, så att jag inte missar det, yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på de reservationer som är kopplade till betänkandet. Att lägga betydande delar av landets samlade resurser på att bygga ny och att underhålla befintlig infrastruktur vägar, järnvägar, flygplatser, hamnar och IT-infrastruktur är inget självändamål. Vi gör det för att efter bästa förmåga tillfredställa hela landets behov av kommunikationer och transporter.