prot · GY0993 · 2011-04-28 00:00:00 — Den opposition som fanns mot forsknings- och innovationspropositionen finns inte . Det vi kan läsa i betänkandet och i de reservationer som finns till betänkandet är att det egentligen handlar om relativt små delar. När det gäller doktorandernas situation finns det en förväxling mellan vad en forskare och en doktorand är. Jag är glad att vi kommit överens om en skrivning där kan jobba vidare med vårt arbete. Går man på en forskarutbildning är det just en utbildning. Det är en utbildning som förmodligen alla de lärare som ska bli lektorer behöver gå, och det är en utbildning man går om man ska arbeta fritt som forskare. Det är viktigt att vi ser till att vi inte nonchalerar olika grupper som går samma utbildning. Då tänker jag på blivande gymnasielektorer som måste gå på en forskarutbildning och till exempel läsa kurser i historia. Ska de hanteras på ett annat sätt än de som från början kallar sig doktorander? Det är jätteviktigt att alla har en trygghet, men är det viktigt att vi tänker igenom konsekvenserna och har en långsiktighet i detta. Vi var trötta på att Socialdemokraterna gjorde snabba klipp på hur det skulle vara. När man sedan märkte att det inte fungerade fick man bromsa det hela. Vi gör en utbyggnad vad gäller tryggheten för studenter, doktorander och lärare som ska vidareutbilda sig som är hållbar . Det, fru talman, tror jag är jätteviktigt att peka på i de här sammanhangen. Jag vill gärna uppmärksamma det som vi också tar tag i, men inte tillräckligt, vilket är en stor brist. Det gäller hur vi ska lyckas behålla våra nydisputerade doktorer. De postdoktorala tjänsterna måste vi göra mycket åt så att de får fäste i forskarvärlden. Färdiga forskare ska ha ett fäste. Våra unga forskare måste vi ge ett fäste. Det är jätteviktigt att vi kommer tillbaka till detta. Låt mig också säga att vi naturligtvis har med de internationella delarna som nämnde inledningsvis. Vårt system ska finnas när det gäller strukturfonderna, åttonde ramprogrammet på samma sätt som det sjunde och . Självklart måste vi matcha vår utveckling med den internationella utvecklingen. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. I detta anförande instämde (C). 107 (S) replik: Allra först har jag en invändning mot den historieskrivning som gör i sitt inlägg. Det är faktiskt inte småsaker vi i oppositionen orerar om i talarstolen. I så fall har inte läst vår kommittémotion. Jag gick igenom den och lyfte fram fyra stora punkter som gällde invändningar mot strategiska val i forskningspolitiken. Det är inga småsaker vill jag påstå. Jag skulle därför vilja rekommendera att läsa vår kommittémotion en gång till. När det gäller skolforskningen säger att man inte är emot det. Det har flera talare från den borgerliga alliansen sagt, men vartenda år som vi föreslagit detta med skolforskning har man sagt nej. säger man ja, och det är mycket bra. Det var en diskussion vi hade 19971998 och som handlade om hur vi stärker forskningen, hur vi får den reflekterande, forskande läraren. Då mejslades begreppet utbildningsvetenskap fram. Det skulle vara ett begrepp för att stärka detta. I dialog med forskarsamhället fick vi den utbildningsvetenskapliga kommittén som skulle härbärgera inom och som fortfarande finns där. Det ska påpekas att när detta skulle kreeras skedde det i en dialog mellan politiker och forskarsamhället. Utbildningsvetenskapen är ett brett område. Skolforskningen, som vi lyfter fram, är en del av den. har gång på gång påpekat att det behövs mer satsningar. Det är det vi återkommer till, att vi måste satsa mer på skolforskning. Vi är glada för att Alliansen stöder skolforskningen. har man sagt nej varenda gång vi lyft fram den frågan. säger man ja, och det är jättebra. Det har varit ett målmedvetet arbete från Socialdemokraternas sida . 108 (KD) replik: Vad jag försökte säga var att skolforskning inte är något enhetligt begrepp. Det handlar om lärarforskning och om hur läraren skulle kunna bli en reflekterande lärare om man hade det portföljsystem som man lärt sig från . Det var där UVK kom till med som ordförande. Jag var med i den politiska debatten om UVK, men det var inte . Då handlade det inte om skolforskning i alla dess former. Det jag säger är att en del av den utbildningsvetenskapliga forskningen har legat där, men den återkommer på många andra ställen inom forskningen som är disciplininriktad. Den del av forskningen som gäller den reflekterande läraren skulle ha sitt ursprung i lärarutbildningen. Det har vi aldrig någonsin sagt nej till. När Alliansen kom till makten ville Socialdemokraterna helt plötsligt göra UVK till ett ämnesråd och ge det samma tyngd som övriga ämnesråd vid . Vi har inte tyckt att det varit läge för det, vilket inte heller Socialdemokraterna tyckte . Det har nämligen inte lyckats få den omfattning och den tyngd och storlek som skulle göra det jämförbart med andra ämnesråd. Det är det diskussionen har gällt, inte den skolforskning som finns på många andra ställen. Vi har velat ha en utveckling på lärandet och lärarens roll liksom på undervisningens och utbildningens roll i ett föränderligt samhälle. Vi har verkligen satt framtidens glasögon på dagens problem, för att tala klartext. För att vi inte ska fastna i ett gammalt mönster som bara och lagas har vi tagit nya tag inom alla områden. 109 (S) replik: Det är intressant att se tillbaka på detta. När den utbildningsvetenskapliga kommittén startade sitt arbete fick den ett antal miljoner av den socialdemokratiska regeringen för att bygga upp forskningsarbetet. Sedan ökade förväntningarna på arbetet kring forskning. När den borgerliga regeringen tillträdde 2006 fanns det en förväntan om mer resurser till just utbildningsforskning, skolforskning. Men i den borgerliga regeringens första budget 2006 kom det inga speciella pengar till det området. De kom inte heller i nästa budget , inte heller 2009 eller 2010. Då ska vi veta att vi hade en lärarutbildningsutredning med , som hade ett bra avsnitt om forskning och ville stärka utbildningsvetenskaplig forskning och skolforskning. Hon nämnde en summa på för stärkande av utbildningsvetenskaplig forskning, basanslag för uppbyggnad av kapacitet för lärosäten och så vidare. Detta var en förväntan. Men inte ens det har gett några resultat i mer forskningspengar till UVK i budgetar som har kommit efter det. Man kan tala vackert om detta, men när man sedan går till en verkstad blir det inte mer pengar till detta. Det är det vi kritiserar. har vi en förväntan, när vi är eniga om skolforskningen och ni säger att ni inte heller är nöjda med regeringens arbete. Vi behöver ha ännu mer tryck och förstärkning av samverkan för att förbättra resultaten, ännu fler yrkesverksamma lärare som blir forskare i sin egen praktik. Det vore intressant att veta vad som kommer att hända då. 110 (KD) replik: Precis här finns kärnan. Vi har inte tyckt att en kommitté under ska vara den form som får pengar för att bedriva all denna forskning. Vi tillåter att det finns en mångfald i vårt samhälle också på det här området. Det innebär inte att vi nonchalerar det. Den forskningen finns, som jag sade tidigare, på väldigt många olika ställen, inte minst i teman. Därför tror jag att det är jätteviktigt att till exempel den didaktiska forskningen får genomslag på de speciella ämnesområden som barn ska lära. Forskningen om läraren är jätteviktig, men den är särskilt viktig i hur den möts av elevernas nyfikenhet att lära, så att vi får den höga kvaliteten inte enbart i forskningen som sådan utan framför allt i att det kommer tillbaka i form av bättre elevresultat och högre kvalitet i utbildningen. Det är dit vi vill nå. Vi har ett mål som går längre också med forskningen. Därför tror jag att det är viktigt att se att vi kommer att öka trycket på att få pengar till sådana här områden och lyfta upp det för att kanske få fler forskarskolor eller fler möjligheter och nischer inom inte minst didaktiken. I matematik, teknik och naturvetenskap behöver vi väldigt mycket mer för att det ska möta barns behov och därmed visa sig i elevresultaten. Det kommer vi att jobba hårt med. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades Proposition 2010/11:133 Vissa förändringar av trängselskatten i 15 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2010/11:468 Bluffakturor av (S) till justitieminister (M) 2010/11:469 Kliniska prövningar av (S) till socialminister (KD) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 16 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2010/11:458 Anpassning av tidsgränserna för svenskundervisningen för invandrare av (S) till statsrådet (FP) 2010/11:459 Statligt bidrag till Waldorflärarutbildningen av (MP) till utbildningsminister (FP) Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 17 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen , av andre vice talmannen därefter till ajourneringen och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.