prot · GY0945 · 2011-01-21 00:00:00 — Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2010/11:136 om behov av arbetsmarknadspolitik som ger jobb 74 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska arbetslösheten och ge gruvföretagen i gruvnationen tillgång till nya medarbetare med rätt kompetens. svarade jag på en fråga från om personal till gruvprospektering i . Den nu aktuella interpellationen utgår i stort sett från samma problemställning. Jag vill börja med att säga att det är viktigt att anlägga ett brett synsätt på gruvföretagens behov av kompetenta medarbetare. Det krävs inte enbart geologer som kan leta efter malm och andra mineralfyndigheter. Gruvnäringen, liksom flera andra näringsgrenar, behöver också tillgång till kompetent personal i alla delar av sin verksamhet. Efterfrågan på mineralråvarorna varierar. Just nu har vi stor efterfrågan på malm och . Detta innebär att företagen planerar och genomför stora investeringar, vilket är mycket positivt. Det finns ett stort sug efter flera yrkeskategorier, bland annat geologer och bergarbetare. Som jag svarade arbetar flera av regeringens medlemmar med olika frågor som bidrar till att säkra näringslivets behov av kompetens. Företag med stark konkurrenskraft är viktiga också för att säkra vår välfärd. Ansvar för kompetensförsörjning finns inte bara hos regeringen utan också hos berörda företag. Regeringen har dessutom givit flera myndigheter under Arbetsmarknads-, Närings- och Utbildningsdepartementen i uppdrag att gemensamt belysa utvecklingen och kommande behov vad gäller kompetensförsörjning. Regeringen har även uppmärksammat kompetensförsörjningens regionala dimension genom uppdrag till ansvarig aktör för det regionala tillväxtarbetet i respektive län att etablera plattformar för samverkan kring kompetensförsörjningsfrågor . Inom det reguljära utbildningssystemet för vuxna finns flera flexibla utbildningssatsningar som kan anpassas till lokala behov av arbetskraft . Yrkesvux är regeringens satsning på yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning där omkring 50 000 människor har deltagit i en yrkesutbildning. Regeringen satsar även på lärlingsutbildning inom vuxenutbildningen . Inom finns möjligheter för utbildningsanordnare att i samverkan med arbetsgivare skapa eftergymnasiala yrkesutbildningar som svarar mot gruvnäringens behov av kompetens. Alla dessa utbildningssatsningar kan samtliga utnyttjas av lokala aktörer i den berörda regionen för att snabbt utbilda den arbetskraft som behövs inom gruvnäringen. Tillgång till kunskap och kompetens är av yttersta vikt för , för regioners och för företagens konkurrenskraft. Regeringen följer noga utvecklingen av balans mellan utbud och efterfrågan på arbetsmarknaden och hur detta påverkar bland annat behov av utbildning på alla nivåer. Arbetsförmedlingen har ett mycket viktigt uppdrag, att sammanföra dem som söker arbete med dem som söker arbetskraft. Arbetslösa kan efter Arbetsförmedlingens individuella bedömning anvisas till en lämplig kortare utbildningsinsats. Regeringen anser att arbetsmarknadsutbildningar ska vara korta, individanpassade och tydligt riktade mot efterfrågan på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen har möjlighet att upphandla de utbildningar som behövs, och regeringen har tillfört resurser för att möjliggöra fler platser i arbetsmarknadsutbildning. Regeringen följer alltså frågorna noggrant. Mot bakgrund av vad jag har sagt avser jag inte att vidta några ytterligare åtgärder. 75 (S): Som arbetsmarknadsministern beskrev skickade jag en fråga för skriftligt svar till arbetsmarknadsministern, men det svaret liknade mer en redogörelse för regeringens interna fördelning och arbetssätt. Jag kanske var otydlig i min fråga. Jag fick inte svar på det jag frågade om. Det var därför som jag ställde den här interpellationen. I interpellationssvaret kan jag se att ministern kanske har förstått vad jag menade. Jag tackar för det här något tydligare svaret. Som säger i svaret är konkurrenskraftiga företag viktiga för välfärd. Det håller jag verkligen med om. Jag kommer i huvudsak att hålla mig till prospekteringsbranschen, för det var utgångspunkten för min fråga och för den här interpellationen. Den är grunden för övrig gruvverksamhet, men den flyter ihop lite med övrig gruvverksamhet. Prospekteringsbranschen består i huvudsak av geologer och borrare. Geologerna genomgår en lång högskoleutbildning. Det är alltså inte en snabbutbildning. Det verkar som att gruvbranschen kommer att få sätta sitt hopp till arbetskraftsinvandring av utbildade geologer eftersom de närmaste årens avgångar från universitet och högskolor inte kommer att räcka till för de nya behoven i gruvetableringarnas spår och även för de många infrastrukturprojekten i landet. har öppnats för mineralbrytning på ett mycket gynnsamt sätt. Prospekteringen och gruvnäringen har stor ekonomisk betydelse, och de har också gett en betydande mängd arbetstillfällen direkt och indirekt. Om vi vill kan rätt åtgärder leda till många fler arbetstillfällen, inte minst på landsbygden och i glesbygden där utarmningen är stor. Eftersom många arbetstillfällen och utbildningstillfällen finns i och runt de stora städerna flyttar alltför många dit. Här kan malmbrytning, mineralutvinning och kringindustrier skapa direkta arbetskraftstillfällen utanför de stora tätorterna. På så vis kan de bidra till landsbygdens utveckling. Det här är också en landsbygdsfråga. är ett högintressant land för både svenska och utländska mineralprospekteringsföretag. Antalet aktörer på marknaden har ökat väsentligt . Resultatet blir att stora och små nya mineralfyndigheter kan hittas och börja utvinnas. Branschen själv beskriver att konjunkturbotten har passerats och att en återhämtning har inletts. Den andas också en tydlig optimism inför . Precis som ministern sade i sitt svar går branschen i väldiga vågdalar. Det var en uppgång som blev en nedgång 20082009. har det vänt kraftigt uppåt igen, men under nedgången varslades bara i Norr- och i över 300 personer som jobbade inom prospekteringsbranschen. Det var kunnigt folk med kompetens som försvann från branschen. uppger branschen själv att det finns ett kompetensbehov på över 300 personer. Arbetsmarknadsministern har sagt här att hon inte planerar några nya åtgärder, men det här måste väl ändå väcka vissa tankar hos arbetsmarknadsministern. Här finns möjligheter. Vad tänker hon vidta för åtgärder? Tänker hon vidta någon åtgärd? 76 Arbetsmarknadsminister (M): Tack för interpellationen! Man lär sig mycket , senast om gruvnäringen. Den är också otroligt viktig. Jag nämnde i interpellationssvaret att denna industri är otroligt viktig. Som mycket riktigt säger går den upp och ned. Det finns en osäkerhet. Man tappar arbetskraft i lågkonjunktur, och gäller det att få tillbaka den. Där får vi hoppas att företagen kan förmå de som arbetat i branschen att komma tillbaka nu när konjunkturen vänder. Det görs mycket inom det reguljära utbildningssystemet. I både och finns inriktningar i gymnasieskolan, industriprogram med inriktning mot gruvindustrin. Vid pågår också mycket forskning som är inriktad på gruvindustrin. Det som Arbetsförmedlingen kan göra och det är väl det frågar efter är det som man redan gör och har gjort. Man har utbildat ett hundratal personer till maskinförare. Flertalet har fått anställning för att förbereda gruvan i . Man har också utbildat bergarbetare. Det finns också möjligheter att använda sig av Stiftelsen för att tillhandahålla utbildningar. Arbetsmarknadsutbildningar syftar till att fylla aktuell efterfrågan på arbetsmarknaden. Det finns också resurser hos Arbetsförmedlingen. Alla resurser är inte upptagna. I den mån det finns arbetskraftsbehov är det naturligt att dialogen sker mellan de lokala parterna på arbetsmarknaden. och har också gett i stöd för att utveckla . Jag har fått information om att Arbetsförmedlingen centralt kommer att träffa Industriarbetsgivarna för att diskutera gruvnäringens behov framöver med fokus på det som tar upp och på generationsväxlingen. Det behövs flera olika delar, nämligen det vi gör inom arbetsmarknadsutbildningen, den reguljära utbildningen och den utbildning som jag tycker är naturlig att företagen och näringslivet ska ansvara för. Man ska försöka se till att den arbetskraft som lämnade branschen i krisens spår ges goda jobbchanser och återanställs. Det finns ett ansvar hos flera olika aktörer, och det är en viktig fråga. 77 (S): Jag noterar att arbetsmarknadsministern i början av sitt inlägg hoppades att branschen ska ta sitt ansvar. Ja, det kan vi göra. Vi kan hoppas, men jag har lite större förhoppningar på regeringen. Enligt har arbetslösheten inom gruvnäringen och gruvrelaterade arbeten legat på en låg nivå i relation till övriga yrken de senaste ett och halvt till två åren. Den låga nivån kvarstår och minskar sannolikt ytterligare kommande år. Det närmaste året förväntas en god balans mellan tillgång och efterfrågan i landet som helhet. Arbetsförmedlingen säger att det finns små möjligheter att göra något. Över landet som helhet råder balans. Men i områdena där de största arbetsplatserna för gruvarbetare finns, det vill säga i Bergslagen, och där jobbchanserna är störst , bedöms det vara liten konkurrens om jobben. Arbetsgivarna stöter ständigt på rekryteringsproblem. Möjligheterna att rekrytera bedöms vara goda . Varje insats inom området kommer att betala sig. Precis som arbetsmarknadsministern säger har ungefär 100 genomgått arbetsmarknadsutbildningar i och med inriktning mot framför allt maskinförare. De har fått jobb i gruvbranschen, vid vägarbeten och i tunneldrivning. Det är naturligtvis bra. Men räcker det för behov? Min uppfattning är att det inte gör det. Det finns stora möjligheter som vi kan ta bättre till vara på. 78 Arbetsmarknadsminister (M): Jag har egentligen inte så mycket mer att tillägga än att det här är en viktig industri. Den är viktig för och för exporten, och det är viktigt att det finns utbildningar. När jag har tittat närmare på frågan tycker jag att det görs mycket. Här är det rimligt med arbetsmarknadsutbildning för maskinförare, och att ett hundratal har blivit anställda är väl helt fantastiskt bra. Man måste titta mer på möjligheten till arbetskraftsinvandring. Personer med erfarenhet i branschen ska välkomnas till gruvindustrin. Det svar jag har gett tidigare och de satsningar som görs, bland annat att Arbetsförmedlingen centralt kommer att träffa representanter för Industriarbetsgivarna för att titta närmare på frågorna, bottnar för att vi kan känna oss trygga. Branschen kommer också att trycka på för att få arbetskraft som den kan anställa. Om branschen inte trycker på vet jag inte vem som ska trycka på. Det är där som intresset finns att utveckla industrin så att den kan växa och exportera mineraler och malm. Tack så mycket för en bra debatt! 79 (S): Jag vill inte verka efterklok, men de svängningar vi talade om tidigare är inte bra. Med anledning av att så få insatser görs från Arbetsförmedlingens sida har några få fått möjlighet att utbildas internt. Men det räcker inte. Entreprenörerna inom prospekteringsbranschen ska ju faktiskt producera också, och de producerar för hela välstånd. Sedan finns det en annan sak som gör det extra viktigt att personer med rätt kompetens jobbar inom näringen. Det säger inte minst myndigheten . Fler och fler företag är inte seriösa, berättar bland annat bergmästaren i . Bergmästaren har också tvingats avslå av ansökningarna . kan man se det positivt. Just nu har vi 1 202 undersökningstillstånd i där man på ett eller annat sätt undersöker om det finns utvinningsbara mineraler. Undersökningsarbetena pågår också i nationalparkerna och i Natura 2000-områden. Det är viktigt att undersökningar sköts på ett riktigt sätt med kompetent arbetskraft. Jag ser det som en stor fara för landet om det inte gör det. Alla är vinnare på att satsa på arbetsmarknadsutbildningar inom detta viktiga område. Jag tror att vi måste återkomma till detta . Jag ser att nickar. Jag anser att det är en viktig fråga. Jag tackar för debatten. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna i . 11 § Svar på interpellation 2010/11:138 om arbetsmiljö 80 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat mig vad jag avser att göra för att dåliga arbetsmiljöer som leder till sämre produktivitet och ohälsa ska motverkas. statistik inom området visar generellt på en positiv utveckling av arbetsmiljön. Både antalet arbetsolyckor och antalet anmälda arbetssjukdomar har kraftigt minskat. Det är regeringens ambition att denna utveckling ska fortsätta. Trots att utvecklingen generellt sett ser bra ut finns fortfarande brister, och dåliga arbetsmiljöer ska självklart motverkas. Lagar och regler inom området ska efterlevas och kunskapen om arbetsmiljöfrågor ska vara god. I detta syfte är det viktigt med effektiva system för såväl tillsyn som sanktioner på arbetsmiljöområdet och att så många arbetsplatser som möjligt nås av information och kunskapsspridning. För att förstärka verksamhet har myndigheten tillförts en nivåhöjning av anslaget. Anslaget ökas kontinuerligt , och det innebär en sammanlagd nivåhöjning av anslaget med . satsas också totalt på en försöksverksamhet hos som avser nya metoder för en breddad tillsyn som når fler arbetsplatser. Vidare beslutade regeringen att en särskild utredare ska överväga och föreslå ändringar i arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningen som syftar till en klarare och effektivare reglering för att genomdriva lagstiftningens krav, till exempel vitesföreläggande, straffsanktion eller administrativa avgifter. Uppdraget ska redovisas . Jag anser dock att det är nödvändigt att vidga perspektivet. Det är inte bara så att en dålig arbetsmiljö medför negativa konsekvenser för individ och verksamhet utan också så att en bra arbetsmiljö medför positiva konsekvenser. En bra arbetsmiljö är utvecklande och hälsobefrämjande för individen och gynnar verksamhetens förmåga att konkurrera. För att få fortsatta förbättringar inom arbetsmiljöområdet är det därför viktigt att motverka risker i arbetsmiljön och att öka kunskapen, engagemanget och intresset för de positiva effekterna av en bra arbetsmiljö. överlämnade regeringen en skrivelse till med utgångspunkter och inriktning för det fortsatta arbetsmiljöarbetet. I skrivelsen lyfts ett antal strategiskt viktiga frågor fram och en handlingsplan för åren 20102015 presenteras. I handlingsplanen redovisas ett antal påbörjade eller planerade konkreta åtgärder. 81 (S): Jag skrev interpellationen för att det är så oerhört viktigt att vi lyfter fram frågorna om arbetsmiljön. Det gäller inte bara dagens arbetsmiljöer, och inte bara de dåliga utan även de som är bra. Det är också en fråga en fråga för framtiden. Vi går allt snabbare mot en tudelad arbetsmarknad. Vi ser en utveckling som ser ut som att de bra och goda arbetsplatserna blir ännu bättre. De som fungerar bra kommer att bli ännu bättre och får nästan ett eget driv att sköta de här frågorna på ett alldeles utmärkt sätt, och det är ju fantastiskt. ser vi en annan arbetsmarknad som växer upp där det inte finns någon kontroll, där det inte finns något kollektivavtal, där det inte finns något fack, arbetsplatser som inte skattemyndigheterna kan kontrollera och absolut inte . Arbetsmiljölagen, fru talman, är alldeles utmärkt skriven. Men den utgår från att alla arbetsgivare är goda arbetsgivare, och vi vet att så inte är fallet. Det betyder att vi kommer att få se en ökning av arbetsgivare som har en låt mig kalla det avhumaniserad syn på arbetstagarna. Vi ser det inom bygg- och anläggningsindustrin . Vi ser det också i verksamheter inom jord och skog, hotell och restaurang. Vi ser det i alla dessa RUT-tjänster som ni nu så ivrigt beivrar. Där har inte någon möjlighet att göra kontroller av arbetsmiljöerna. Vi ser det inom transportsektorn. Jag nämnde tidigare här i kammaren transportföretag som inte har någon anställd utan tar in bemanningsföretag med utländska åkare som har urusla villkor och dåliga arbetsmiljöer, men vi ser det även inom utstationerade företag med utländska bemanningar. Vi vet att i de här företagen förekommer skattebrott, dåliga arbetsmiljöer och utnyttjande. Det är också problem med underentreprenörer som i sin tur har underentreprenörer. kommer kanske att säga att jag är en olyckskorp som tar upp eländiga saker. Men låt honom då beskriva att allting fungerar jättebra, så kommer jag att beskriva de saker som inte fungerar och som jag vill att vi ska åtgärda. Facket för skogs-, trä- och grafisk bransch har gjort en arbetsmiljöundersökning som visar att två medlemmar varje kalenderdag råkar ut för en allvarlig arbetsolycka. Det är av deras medlemmar som tror att de ska kunna jobba fram till ordinarie pensionsålder. Många arbetar i dåliga miljöer. Därför är det så viktigt för oss här inom politiken att lyfta fram de här frågorna. Hur ska vi klara framtidens välfärdsambitioner? Då måste vi se till att det finns en god arbetsmiljö som omfattar alla arbetstagare, hela arbetsmarknaden. Det behövs någonting som gör att vi kan plocka ihop den tudelade arbetsmarknaden, men då krävs det åtgärder. I vissa LO-yrken blir man pensionerad . Min fråga till ministern är vad hon tänker ta för initiativ för att se till att tudelningen försvinner eller blir mindre. 82 Arbetsmarknadsminister (M): Det här är en fråga som engagerar regeringen och som engagerar mig väldigt mycket. besökte jag och pratade med generaldirektören och ledningsgruppen om olika möjligheter och risker som finns på arbetsmarknaden och vad vi ser framför oss. I finns totalt 342 000 olika arbetsställen registrerade. Jag vill understryka att de allra flesta arbetsgivare är goda arbetsgivare. Det är förstås också utifrån det som vi skriver lagstiftning. Men vi vet också att det finns de som missköter sig och som inte har människors bästa för ögonen. Primärt är arbetsmiljöansvaret arbetsgivarens. Oavsett var man kommer ifrån omfattas man av arbetsmiljölagen. Arbetar man i omfattas man av arbetsmiljölagens regler. Vi har en väldigt god tradition på den svenska arbetsmarknaden, den svenska modellen. Vi har en samverkan mellan arbetsgivare och fackliga företrädare och omfattande arbetsmiljö- och skyddsombudsorganisationer med uppemot 100 000 skyddsombud. Men det räcker inte för att stävja alla problem som finns. Vi måste få fler och bättre jobb. Vi måste få ett hållbart arbetsliv med individen i centrum som gör att man orkar, vill och kan arbeta till pensionen och gärna längre upp i åldrarna. Som jag nämnt här under tidigare interpellationsdebatter har vi en demografisk utveckling som betyder att vi måste försörja allt fler allt längre, och då behövs varje arbetad timme. Det är viktigt att den lagstiftning vi har är bra, och håller med om att den är bra. Det är viktigt att det finns bra inspektioner och bra sanktioner mot dem som inte sköter sig. Det är också så att det i regeringens satsning på måste till mer och bättre information till arbetsgivaren. Och som näringslivet säger ska det vara lätt att göra rätt. Vid mitt möte med generaldirektör kunde jag glädjande nog höra att det har blivit fler än 8 000 nya företag som täcks av kollektivavtal i , också det en positiv signal. Där får också miljöfrågorna en central roll. Det behövs mer än det. Något som är viktigt, och som vi också genomför , är att se till att arbetsmiljökunskaperna ökar också bland elever i skolan så att de är förberedda när de kommer ut i arbetslivet. Därför kommer både grundskoleämnet och gymnasieskolämnet samhällskunskap att involvera arbetslivets villkor och därmed också arbetsmiljön. Också inom den högre utbildningen vill jag se fler utbildningsanordnare som lägger in arbetsmiljökunskap som en del i sitt utbud. Vi kan se på tekniska högskolor, på och , att de kurserna är väldigt uppskattade och viktiga, för där sitter också våra framtida arbetsledare. De fyller en otroligt viktig funktion för att arbetslivet ska vara anpassat till arbetsmiljökraven. har man kanske fokuserat för mycket på de brister som män utsätts för i traditionellt manliga branscher som bygg och skog, som också är inne på. Men det finns andra och nya arbetsmiljörisker, inte minst i den psykosociala arbetsmiljön inom nya tjänstesektorer som växer fram, som vi måste ha koll på. Jag blev väldigt glad när jag pratade med generaldirektören på , därför att den beskrivning han gav var väldigt positiv. Han beskrev hur man börjar pinpointa de största riskerna på arbetsmarknaden och att man där ska göra bra kontroller. Och inspektionerna har ökat per inspektör, också väldigt positivt. Man har numera också mer dialog och kommunikation med företagen och mindre av administration. Det går alltså åt rätt håll. Men vi ska hålla ögonen på dem som missbrukar systemet och som missbrukar människor, för det ska vi aldrig någonsin acceptera. 83 (S): Låt oss börja med regeringens satsningar. Ansvarig minister står här och säger att nu satsar man. Varför skar ni bort på ? Varför tog ni bort var fjärde inspektör? står hon här och säger att inspektionerna ökar. Det är jättebra. Det är klart att det är bra om det är många inspektioner. Men då blir frågan: Varför tog ni då bort så många? Ni har tagit bort , och står arbetsmarknadsministern här och säger att ni lägger tillbaka 50 miljoner. Ja, det är väl bra så då. En annan sak som står i svaret är att ni satsar brett på nya metoder för en breddad tillsyn på flera arbetsplatser. Det har ni ju lagt i malpåse, det har ni skrivit bort. Det är inte sant det som står i svaret om de 24 miljonerna. Åter till frågan. Det finns jättemånga skyddsombud. Men då blir min fråga: Blir det fler skyddsombud? Hur ser utvecklingen ut mellan åren, ministern? Ni började ju med att dra in pengar till utbildning av skyddsombud. Varför gjorde ni det om det är så viktigt med skyddsombud? Jag förstår inte logiken. Om inte ministern kan svara kanske kan förklara logiken i att ta bort resurser från dem som jobbar med att förbättra arbetsmiljöerna. står arbetsmarknadsministern här och slår sig för bröstet och säger: Vi ökar ju resurserna. Vi ligger fortfarande dåligt till internationellt sett. Hur ska man kunna utveckla detta? Jo, det krävs forskning. Men den slog ni sönder i småbitar. På , som jag också har besökt, säger de att till och med de har svårt att hitta relevant forskning. Varför slog ni sönder forskningen, ? Vad är det för logik? Det finns så mycket som går på tvären. Retorik är en sak, men min fråga blir: Hur ska vi klara att få ihop den alltmer tudelade arbetsmarknaden? Vad blir det för fler möjligheter för att hitta de dåliga arbetsmiljöerna? Vad blir det för möjligheter till fler skyddsombud? Varför får inte regionala skyddsombud besöka fler företag? Allt detta syftar till att kunna klara den framtida välfärden och konkurrensen. Vi ska ha bra arbetsmiljöer. Vi ska höja den faktiska pensionsåldern för många grupper som slits ut. Men vad är svaret på detta? Vi ska se mer positivt på detta. Jo, det är klart att vi ska, men vad är det för åtgärder? Handlingsplanen som vi ska debattera i kammaren , vad innehåller den som är mer konkret och handfast? Det är inte mycket. LO och Metall som var med i en referensgrupp fick knappt vara med i matchen och föra fram synpunkter; de fick lyssna på er. Frågan kvarstår: Vad ska ni göra? Tittar man på Unionens arbetsmiljöundersökning är det de psykosociala problemen som växer. Bland Unionens medlemmar är det så mycket som , och det är många människor, som inte får och kan ta ut fyra veckors semester i rad. Vad gör man åt det? Har parterna fortfarande det fulla ansvaret? Vad tänker ministern göra? 84 (M): Frågan om en god arbetsmiljö är viktig. och Alliansen har varit tydliga med att prioritera upp dessa frågor ännu högre på agendan . Det är något som vi från arbetsmarknadsutskottet välkomnar. lyfter upp många intressanta perspektiv i sitt inlägg. Låt mig dock börja med det som verkar vara huvudkritiken.