prot · GZ0933 · 2011-11-18 00:00:00 — Man slås ut och blir underkänd. är det en tredjedel av varje årskull. 30 00040 000 ungdomar slås ut från gymnasiet. Men ni pratar bara om högskolan. Ni pratar aldrig om de här ungdomarna. De ska vidare till högskolan. Men de går inte ens färdigt gymnasiet! De hoppar av och slås ut. Ni har skapat ett utanförskap av stora mått. har avsevärt högre ungdomsarbetslöshet än jämförbara länder i . Det råder inget tvivel om att det beror på konstruktionen av den svenska gymnasieskolan. Det finns fler orsaker, men det är en av huvudorsakerna. och har lärlingsutbildningar. Där krävs det inte att man ska bli akademiker. De har mycket lägre ungdomsarbetslöshet. Fundera igen, , inför nästa interpellationsdebatt om vad som verkligen skapar social utjämning! Sätter man kravet att alla ska bli akademiker och en tredjedel slås ut, har man då nått social utjämning? Jag menar att man inte har det. Det finns något mer i livet än att alla ska bli akademiker, . Högskolorna har otroligt starka incitament. De får nämligen betalt per student. Många högskolor tar in studenter trots att det är tveksamt om dessa kommer att klara av studierna. De tar in dem, och så hoppar studenterna av, men högskolan får ändå en slant i början. Man tar in dem på distansutbildningar, som mängder av studenter hoppar av från. Högskolorna har enormt starka incitament att ta in alla som de kan. Jag tror att det är svårt att skapa skarpare incitament för högskolorna än att de tjänar på att ta in alla som de på något sätt kan ta få tag i och som vill. Så är det redan. Det är stora avhopp från högskolan, ty studenterna är inte väl förberedda. Det handlar om konstruktionen av och gymnasieskolan. Högskolan påverkar också den sociala utjämningen, men det är god kvalitet i och gymnasieskolan som skapar social utjämning i ett samhälle. säger att vi är överens. Nej, det är det vi inte är. Jag har fem interpellationer på raken som nästan alla handlar om gymnasieskolans utformning i olika varianter. Ni vill ha tillbaka den gymnasieskola som håller på att avskaffas, där alla ska bli högskolebehöriga och där en tredjedel slås ut. Det är det som det handlar om, . Jag håller med om att det ska finnas högskoleutbildningar i om de uppfyller kvalitetskraven. De ska finnas där och på alla andra platser där vi har högskolor. Men de måste uppfylla kvalitetskraven. Högskolan har en roll i att rekrytera in ungdomar i högre utbildning som kanske annars inte hade gått där. De har också en roll i att försörja den lokala arbetsmarknaden med viktiga yrkeskategorier. Men det hjälper inte om och gymnasiet har för låg kvalitet. Vi har en tredjedel som inte ens fullföljer gymnasiet. Då hjälper det inte att bygga ut högskolan aldrig så mycket för att skapa social jämlikhet. Ni har ändå skapat en stor social utslagning. 33 (S): Jag tar gärna en gymnasiedebatt med . Men den här debatten handlar inte om gymnasiet. Den här debatten handlar om breddad rekrytering till högre studier. Gymnasiet får vi ta i en annan interpellationsdebatt. är nu inne på sitt sjätte år som utbildningsminister. Hur länge ska du prata om den skola som fanns ? Vi vill inte ha tillbaka 80-talets skola. Du vet att flera av de reformer som du har genomfört till stora delar hade förberetts av oss. Det är inte jättestora skillnader mellan den gymnasieskola som vi föreslog och den som du sedan föreslog. Det är ganska mycket som är lika, och det är ganska mycket som är bra. Jag riktade in mig på det som inte är bra. Tycker du att jag ska ställa dig till svars för det som dina partikamrater eller regeringskamrater gjorde eller för hur ditt parti var med och formulerade skollag eller läroplaner då? Jag tycker inte att sådant hör hemma i debatten. Jag vill tala om framtiden, och jag vill tala om . Du är nu inne på ditt sjätte år som utbildningsminister. Det är dags att du tar ansvar och att du visar vad du vill göra, till exempel i den fråga som jag har interpellerat om . I undrar man vad vi sysslar med. När utskottet var där frågade man: Vad har hänt? Ni har ju haft så höga ambitioner förut när det har gällt den andel som ska nå upp till antagningskraven för högre utbildning, men har ni satt ambitionsnivåer som ni redan har levat upp till. Det handlar inte om att alla ska bli akademiker. Men det handlar om att det finns många som vill bli det och som har kapacitet att bli det men som vi tappar på grund av våra utslagningssystem. Tror du på allvar att vi kommer att behöva färre välutbildade , eller kommer vi att behöva fler? Det är ju det som detta med breddad rekrytering egentligen handlar om. 34 Utbildningsminister (FP): Jag förstår inte vad 80-talet har med detta att göra. Jag talade om den motion som kommer att rösta för här i om någon månad, om hon inte är frånvarande då. Socialdemokraterna har väckt en motion i om att alla som går på gymnasiet också i fortsättningen ska bli högskolebehöriga. Det är den jag talar om. Sedan är det riktigt att ni bedrev samma politik . Hade ni bytt politik hade jag inte talat om den. Ni vill ju återinföra den misslyckade gymnasieskolan som vi just har avskaffat. Ni vill återinföra den! Det är den som har lett till att en tredjedel slås ut , och ni är inte nöjda utan vill att detta ska fortsätta. Social utjämning, tjena! Utslagning är ordet. Det hjälper inte att inrätta aldrig så många högskoleplatser om eleverna inte är godkända på gymnasiet, . Vi sätter nu målet att ska av 3035-åringarna ha gått igenom en tvåårig högskoleutbildning. Det motsvarar ungefär det antal platser vi har , så det stämmer att det är den ambitionsnivån vi har . Det är en hög ambitionsnivå. Ni säger att ni vill höja den till . Om man ska ha samma finansiering per student kräver det ett tillskott på 6 miljarder . Ni anslår 800 miljoner. Det betyder att ni har tänkt göra samma sak en gång till. Ni har tänkt bygga ut massor av platser utan att betala. Det ska betalas inom ramen, vilket innebär en kraftigt sänkt kostnad per student. Det blir ännu mindre undervisning per student. Det blir färre lektioner och färre lärare per student, Det räcker inte att sätta upp mål, , man måste finansiera dem också. Det är lärdomen efter den förra socialdemokratiska regeringsperioden. Bygger man ut högskolor utan att anslå pengar blir det sänkt kvalitet. Där sitter vi . Vi kommer att fokusera på kvaliteten i högskolan. Det handlar om högre kvalitet i undervisningen och utbildningen. Det är möjligt att det behöver inrättas ännu fler platser, men måste vi ta igen kvaliteten och inte bara fortsätta inrätta fler platser utan att skjuta till pengar. Det har varit en misslyckad politik, och det skulle bli det igen. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2011/12:96 om högskolebehörighet från gymnasiets yrkesprogram 35 Utbildningsminister (FP): Detta är den femte interpellationsdebatten på i stort sett samma tema. Jag tar den gärna. Det är en viktig debatt. har frågat mig hur jag avser att verka för att anpassa den nya gymnasieskolan till elevers önskan att läsa in högskolebehörighet på yrkesprogrammen. Varje ung människa behöver en gymnasieutbildning som grund för sitt framtida liv och lärande. Visserligen är gymnasieskolan en frivillig skolform, men i realiteten är den en förutsättning för att ungdomar ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden respektive kvalificera sig för fortsatta studier. Fler ungdomar måste slutföra en gymnasieutbildning med godkända resultat och detta är också ett av de viktigaste syftena med gymnasiereformen. Det är inte godtagbart att endast sju av tio elever på gymnasieskolans nationella program har slutfört sin utbildning och uppnått grundläggande högskolebehörighet . En stor andel av de elever som inte lyckas fullfölja en gymnasieutbildning går antingen på yrkesinriktade eller individuella program. Ungdomar är olika och har olika sätt att lära. Därför måste det finnas utbildningsvägar som passar elever med olika fallenhet, intressen och förutsättningar. Alla vill inte och kan inte bli akademiker, och det är heller inte önskvärt för samhället. har kvalitetsmåttet för en yrkesutbildning varit att en elev fått slutbetyg och uppfyllt kraven för grundläggande behörighet till högskolan. Att eleven uppfyllt de krav som ställs i arbetslivet har däremot varit mindre viktigt. Många elever på yrkesprogram som inte nått målet att få ett slutbetyg har fallit på att utbildningarna varit alltför teoretiserade. Därför inför vi nu yrkesprogram där mer tid ska ägnas åt yrkesutbildning och där branscherna får ett större inflytande över utbildningarna. Lärlingsutbildningen blir ett alternativt sätt att nå målen. tycks anse att det faktum att många skolor erbjuder högskolekompletterande kurser på yrkesprogram är ett misslyckande för den nya gymnasieskolan. Men detta är ju tvärtom något som regeringen eftersträvar och tycker är bra. De ungdomar som är motiverade för det ska ha möjlighet att under sin gymnasietid läsa de kurser som krävs för grundläggande behörighet antingen som individuellt val eller som utökat program. I gymnasieförordningen har införts en rätt för eleverna att göra detta, och skolorna är därmed skyldiga att erbjuda alla elever dessa kurser. En elev med yrkesexamen som inte satsat på detta har genom bestämmelser i skollagen fått rätt att komplettera till grundläggande behörighet inom den gymnasiala vuxenutbildningen senare i livet. Det är sannolikt att det även kommer att vara en hög övergång till utbildningar i högskolan från vissa yrkesprogram. Regeringen har därför sett det som viktigt att ge elever som har detta mål förutsättningar för att läsa in kurser som krävs för särskild behörighet på yrkesprogrammen. meddelar föreskrifter om vad som får erbjudas som programfördjupning på varje program. I uppdraget till om att förbereda reformen uttryckte vi att kurser som är av betydelse för fortsatta studier inom närliggande områden ska ingå i utbudet. Vidare gavs som förutsättning att de karaktärsämnen som erbjuds för yrkesprogram bör svara mot krav som arbetslivet och branscherna ställer. Det ska vidare framgå hur olika kurser i utbudet kan kombineras till tydliga yrkesutgångar på ett yrkesprogram. På vissa yrkesprogram ska det finnas utgångar med högskolebehörighet där eleverna har fått möjlighet att som programfördjupning läsa kurser som krävs för särskild behörighet till högre utbildning inom yrkesområdet. Regeringen har enligt mitt synsätt gjort det möjligt för fler ungdomar att välja en utbildningsväg som passar dem och som inte tvingar in alla i samma fåra. Att välja en yrkesutbildning av god kvalitet som leder till yrkeskicklighet är ett bra val i sig, som det fortfarande ska vara fullt möjligt för de yrkeselever som så vill att gå vidare till högskolan. 36 (MP): Jag vill tacka ministern för svaret. Jag tycker emellertid att det är lite pinsamt. På samma sätt som ministern ofta hänvisar till gammal socialdemokratisk politik han har gjort det ett flertal gånger här i kammaren är det pinsamt att man inte kan medge den problematik som verkligheten visar. Då är det kanske dags att inse att ens tid är förbi. Det vi ser nu och som är problemet är att det på gymnasieskolan pågår en flykt från yrkesprogrammen till de studieförberedande programmen. Det är detta som jag påpekade så redan under förra mandatperioden, då vi tog beslut om den nya gymnasieskolan, nämligen att Alliansens och skolpolitik i hög grad bygger på myter. Jag noterar att man i svaret säger det var fint och bra skrivet, förutom att det var vissa ord som man hade glömt bort i den skrivna texten, vilket ministern också upptäckte att det var en så stor andel elever som misslyckades. Ja, det var det, men den andelen kom både från yrkesinriktade program och från det individuella programmet. Det man har ändrat på är yrkesprogrammen, men man har inte gjort särskilt mycket på det individuella programmet. Tittar man bara på yrkesprogrammen i den gamla gymnasieskolan ser man att det var nästan lika många där som lyckades uppnå högskolebehörighet som på de studieförberedande programmen. Sedan finns en annan myt. Det är att arbetsgivarna inte skulle vilja ha högskolebehörighet. Jag har aldrig påstått att alla vill bli akademiker. Men jag har påstått att arbetsgivarna i allt större andel i vårt yrkesliv efterfrågar högskolebehörighet som en kunskapsnivå hos eleverna. Allt detta gör att yrkeseleverna flyr yrkesprogrammen och väljer högskoleförberedande program. Därmed visar de att politik för gymnasieskolan har totalt kapsejsat. Problemet är bara att nu måste i stället gymnasieskolorna rätta upp det. De elever på yrkesprogrammen som vill nå högskolebehörighet måste plugga ännu mer teori och ännu mer timmar än de som går de högskoleförberedande programmen. Allt detta leder till att jag efterlyser att utbildningsministern korrigerar och ser till att gymnasieskolan anpassas till den verklighet vi lever i och inte till en gammal mytomspunnen bild som utbildningsministern har av den. 37 Utbildningsminister (FP): Jag tror att försöker att göra en analys alldeles för . Visserligen lämnar ungefär en tredjedel av varje årskull gymnasieskolan eller i slutet utan att ha nått målet. Det är en stor utslagning. Men det är inte så att dessa ungdomar är utslagna när de börjar gymnasiet. När de söker in på gymnasiet har alla höga ambitioner. Det vad som också har skett och som refererar till. Vi ska se vad som har hänt. Det kan hända att det är ett fullständigt undantag med årets årskull. Men erfarenheten är att elever efterhand när de går in i väggen ändrar sin ambitionsnivå. hoppar de av om det inte finns ytterligare något att välja. har det hanterats genom att man har reducerat program, tagit bort vissa kurser och så vidare, och många har hoppat av. Du har helt rätt, . I första ansökningsomgången har det blivit så att de studieförberedande programmen har fått fler ansökningar. I några fall är det otroligt glädjande. Det är inte något problem att vårt gymnasieingenjörsprogram ser ut att bli en stor succé. Industrin är inte missnöjd, utan den jublar. Naturvetenskapligt program har ökat på mycket . Det är fantastiskt bra efter de kampanjer och reformer som har gjorts under . Men sammantaget är det riktigt. Det är inget problem om de som verkligen är bestämda att gå på högskolan efteråt nu väljer högskoleförberedande program i stället för yrkesprogram. Det är ju bra. De kommer bättre förberedda för högskolestudier. Jag tror att vi ska vara ödmjuka, , och inse att ett antal av de elever som har gått in i gymnasiet , precis som alla år tidigare, efterhand under gymnasiet kommer att få problem med studierna. De kommer då att behöva andra möjligheter. Det kan vara att de väljer att gå över till ett yrkesprogram. Från början valde de högskolebehörighet. I yrkesprogrammet väljer de bort det. De kan välja att gå över till en lärlingsutbildning. Man måste förstå hur gymnasiet fungerar och hur 16-, 17-, 18- och 19-åringar fungerar för att inse att det är för tidigt att dra den typen av långtgående slutsatser som när tyckte att min tid var förbi, eller var det var. Det är en lite för tidig slutsats, . Men det kan vara så att får rätt och att vi behöver göra ytterligare åtgärder. Min åtgärd kommer inte att vara att tvinga alla att bli akademiker. Det kan behövas ytterligare insatser för att det inte räcker till. Det är möjligt att det är så. Men färdriktningen bör vara åt detta håll. Ungdomar är inte likadana. brukar ni miljöpartister säga att ni är liberala. Men här är ni så otroligt socialistiskt fyrkantiga. Alla ska stöpas i samma form. Alla ska bli likadana. Alla ska bli akademiker. Om de inte ska bli akademiker ska de bli behöriga att bli akademiker, annars ska de vara underkända. Det är tiotusentals ungdomar som har sökt yrkesprogrammen. Det är sannolikt ett antal procent färre . Men det är fortfarande en mycket stor andel som söker yrkesprogram. De gör det för att de vill ha yrkesprogrammen. Av dem är det en del som i början söker högskolebehörighet. Vi får se hur många som fullföljer det. Men det finns nu större möjligheter för ungdomar att gå kvar i gymnasiet och gå ut. Där tror jag att poängen är. Det är alldeles för tidigt att döma den första intagningen på den nya gymnasieskolan och att av det dra slutsatser att det blir färre som tar yrkesexamen eller en lägre andel. Det är en alldeles för tidig slutsats. Jag skulle vara lite mer försiktig och inte vara så kategorisk och döma ut att utbildningspolitikens och ministerns tid är förbi. 38 (MP): Jag gillar yrkesprogrammen och hantverkare. Jag tycker inte att vi ska väga dem lättare än de studieförberedande programmen. Det är vad utbildningsministern alltid säger. Men här vänder han plötsligt och lyfter upp de studieförberedande programmen. Jag tycker att det är synd att en liberal utbildningsminister stänger möjligheterna för eleverna. Det är vad det är. Med inget ord berör utbildningsministern det faktum att arbetsgivarna efterfrågar högskolebehörighet. Det gör de inte för att eleverna ska läsa på högskolan utan för att det är en viss kunskapsnivå. Vi skulle kunna kalla det studentexamen eller någonting sådant. Det är en kunskapsnivå. Det är vad regeringen envist vägrar att se. Det sägs att en tredjedel inte slutför gymnasiet med godkända betyg och så vidare. Ja, det stämmer. Men då räknar man in det individuella programmet. i den gamla gymnasieskolan i såväl de studieförberedande som de yrkesförberedande programmen, ungefär lika många, slutförde gymnasiet och nådde högskolebehörighet. Det är vad siffrorna klart säger. Det var till och med en ökande andel . När man talar om en hel tredjedel räknar man in hela det individuella programmet. De kommer även tyvärr inte att nå det. Jag hoppas att så många som möjligt når det. Det är myten. Det handlar om: Hur gör vi en bra yrkesutbildning? Vi behöver hantverkare i även . Alla kan inte bli ingenjörer. Alla kan inte bli professorer. Alla kan inte läsa på högskolan. Det är precis det som utbildningsministern alltid säger. ser vi en klar tendens att allt fler väljer högskoleförberedande program eftersom de ser att deras framtidsmöjligheter stängs när de går yrkesprogrammen. Det är det svåra med den nya gymnasieskolan. Den har många fördelar och många bra sidor med praktik och alla möjliga bitar som vi från gillar. Men just detta att stänga dörrarna på ett sätt som jag tycker är ovärdigt en liberal syn har utbildningsministern genomfört. Det förvarar han . Men han går inte in på mina argument. Han säger ingenting om arbetsgivarnas krav och att ungdomarna väljer för att skapa möjligheter . Det är där jag vill att utbildningsministern reagerar och medan tid ännu är skapar de möjligheterna för våra elever. 39 Utbildningsminister (FP): verkar otroligt trött på att jag tar upp den där tredjedelen av ungdomarna. Jag kan förstå det. Det är naturligtvis en svaghet. Men man kan inte tänka bort att det är en tredjedel av varje årskull som misslyckas. har högre ungdomsarbetslöshet än jämförbara länder i på grund av att vi har den gymnasieskola som har velat ha. Det är därför vi har det. Det kan man inte tänka bort. De slås ut. Pertoft säger att jag stänger möjligheter. Det är för denna tredjedel som möjligheterna stängs. Det är 30 00040 000 ungdomar . Det är de som blir de ungdomsarbetslösa, . Fortsätt som är Pertofts lösning. Ändra inget, eller ändra vår reform tillbaka till det som skapade problem. Det är Pertofts lösning. har det under varit så att ett antal av dem som vill gå in i högskolan väljer ett yrkesprogram. Det kan finnas många skäl till det. De teoretiska kraven har varit något lättare på yrkesprogrammen. Om det är så att de som tänker sig att gå in på högskolan nu väljer studieförberedande program i stället, vad är i så fall problemet? De blir ju bättre förberedda för högskolestudier. Det är inget problem. Att teknikprogrammet nu ökar lavinartat med nya gymnasieingenjörsexamen är helt fantastiskt. Vi har längtat efter det. De rödgröna misslyckades. Ny lyckas vi med att göra detta. Det är fantastiskt. Naturvetenskapsprogrammet ökar också. Men jag är ödmjuk nog att säga: Vi får se hur många som fullföljer alla dessa teoretiska program. Det är fantastiskt om alla gör det, men erfarenheten är att ett antal går in i väggen . I stället för att hoppa av väljer man då något program där det är lite lägre teoretiska krav. Och finns det lärlingsutbildningar. har lösningen varit att hoppa av, men finns det varianter att välja mellan. Målet är att fler ska gå färdigt. Jag är ödmjuk nog att säga: Jag vet inte om vi har hittat den exakta avvägningen mellan teoretiska studier, yrkesinriktning, kravnivåer och annat, för det finns en lång rad variabler som naturligtvis kan varieras upp och ned. Men en sak är jag säker på, nämligen att det är rätt riktning jämfört med den gymnasieskola som vill ha, för den leder till en massiv utslagning och har gjort det , så att har högre ungdomsarbetslöshet än alla jämförbara länder. 40 (MP): Det är bra att utbildningsministern har börjat intressera sig för ungdomsarbetslösheten. Däremot är jag lite förvånad över slutsatsen att den höga ungdomsarbetslösheten, som är ett gissel i och som har varit det länge under många regeringar, skulle bero på det sätt som den svenska skolan är konstruerad på. Den slutsatsen har jag faktiskt inte hört tidigare. Jag är nyfiken. Jag skulle gärna höra om lite forskningsunderlag kring den frågan. De analyser som jag har läst från olika forskare har snarare handlat om bristen i stöd när det gäller att skaffa ingångar för ungdomar på arbetsmarknaden. Ministern har ju regeringskolleger som pratar om arbetslivstrygghet och för höga gränser där och så vidare. Däremot vet jag att andra länder som kanske har lägre ungdomsarbetslöshet , och så vidare i sin forskning säger att det inte nödvändigtvis beror på utbildningssystemet. Snarare handlar det om hur man skapar möjligheter och stöd för ungdomar att komma in i arbetslivet. Det är det som är det viktiga. Hur får vi in ungdomar på arbetsmarknaden på ett bra sätt? Det handlar inte om att bara rakt av subventionera alla ungdomsarbetsplatser som regeringen gör. Man slänger ut pengar genom fönstret på ett otroligt slösaktigt sätt. Jag skulle vilja veta: Vad har ministern för stöd för att påstå att det är skolans fel att ungdomar inte får jobb? Man går i skolan och får därför inte jobb är det så han menar? 41 (M): Jag har lyssnat på debatten, och jag vill lyfta upp två perspektiv. Det har talats mycket om: Var finns omtanken om de ungdomar som inte får högskolebehörighet? Jag skulle vilja säga, precis som utbildningsministern säger: Var finns omtanken om de ungdomar som inte går igenom gymnasieskolan, som står helt utanför alla möjligheter? Hantverkare har nämnts här. Jag återgår till vårdsektorn. Vi vet alla att det finns många ungdomar, speciellt flickor, som vill arbeta inom vård och omsorg och som inte klarar av utbildningen, som står helt utanför denna. De söker sig till hemtjänst och till äldreomsorg och arbetar där utan att ha gått ut gymnasieskolan och utan att ha någon som helst kunskap. Vad blir det för vård av detta? Vad har de personerna för möjlighet att fortsätta att utbilda sig och att erbjuda en god vård? Vi kan då gå vidare i den delen och tala om vad arbetsgivaren kräver. Arbetsgivaren, om vi nu håller oss till vård och omsorg, efterfrågar inom hemtjänst och inom åldringsvård personer som är utbildade inom omvårdnadsprogrammet. Men det har varit brist på sådana personer, för det finns ingen som har sökt dit. Men det finns en strålande arbetsmarknad. Därför välkomnar jag det utbildningsprogram och den utbildningspolitik som Alliansen nu har drivit igenom. Det finns nämligen vinnare: de personer som inte har gått igenom gymnasieskolan. Det finns andra vinnare: patienterna, de äldre, som kommer att få kompetent och utbildad personal som kan hjälpa till. Jag vill föra in den här dimensionen. Det handlar inte endast om hantverkare. Det handlar också om den människovårdande sidan. 42 Utbildningsminister (FP): ställde en avgörande fråga.