prot · GY0973 · 2011-03-16 00:00:00 — Det är också bra att komma ihåg att det finns andra länder i världen som är, tycker jag, föregångare i den här frågan. reglerade det här 2004 med ett de facto-förbud. Det är flera delstater och städer i som också har förbjudit transfetter, och jag tror att även har stoppat transfetter. beslutade om ett förbud mot transfetter. Det har även gjort, också 2008. När jag hörde och här tidigare tala om att det inte är något problem med transfettskonsumtionen i tyckte jag att det lät lite cyniskt, därför att vi vet att det här är en klassfråga. Det är också en generationsfråga. Jag pratar om att det handlar om ungefär per person och dag, men nedbrutet på ungdomar, som äter mycket mer snabbmat, kakor, glass och liknande, ligger deras konsumtion långt över det gränsvärdet. Så är det också när det gäller låginkomsttagare, som tyvärr äter mer billig och faktiskt sämre mat och därmed får i sig mycket mer transfetter. Det är lätt att peka på en snittsiffra och säga att nu är den här saken klar, men det är den faktiskt inte. Jag tycker att det främsta skälet för att vi ska förbjuda transfetter är att skydda de grupper som har en överkonsumtion av transfetter. Och jag tycker att det är tråkigt att de borgerliga partierna säger att det här ska fixas bara genom samarbete med livsmedelsindustrin och att om vi tittar på snittsiffran är det inget problem längre. Så är det inte alls. Det här är ett stort problem. Det är just därför vi föreslår ett förbud mot transfetter. Vi rödgröna vill också ha ett förbud mot så kallade azofärger. Om ni tittar på godis och läsk som har väldigt starka färger är risken stor att de innehåller så kallade azofärger. Innan vi gick med i EU hade vi ett förbud mot de här färgämnena. Men på grund av EU:s inre marknad och att allting måste vara exakt likadant var vi tvungna att häva förbudet . Vi försökte att framhärda och värna vårt förbud, men vi fick inte det för . Azofärger är väldigt allvarliga färgämnen för personer som redan har en form av allergi, och barn drabbas ännu hårdare av azofärger. Det är också just barn som äter mycket godis och dricker mycket läsk som kan få allergiska reaktioner; man kan se utslag på huden. I värsta fall kan azofärger också leda till hyperaktivitet hos barn. Då borde vi väl se till att vi stoppar azofärgerna för barnens skull. Det borde väl inte vara så himla svårt för de borgerliga politikerna i den här församlingen att bifalla vår reservation där vi just vill göra det. Den person som säger att det här kan vi inte göra på grund av EU tycker jag har gett upp lite grann. Vi får ta strid, särskilt för barnens och våra allergikers skull, för ett förbud. Därmed vill jag yrka bifall till reservation 5, som handlar om just detta. De borgerliga politikerna här talar mycket om konsumentmakten. För att konsumentmakten ska fungera riktigt är ett minimikrav att vi har en bra märkning av den mat vi köper. Det är just därför vi rödgröna i reservation 7 vill ha en obligatorisk ursprungsmärkning av allt kött. I den här frågan tycker jag att vi ofta får höra i debatter att även på den borgerliga kanten tycker man att det är bra att vi ska se till att ursprungsmärka allt kött, inte bara nötkött såsom det är . Då kanske någon hävdar att den här frågan redan är på gång, eftersom man i förordningen om livsmedelsinformation till konsumenterna har beslutat om märkning av allt kött. Ja, men då ska vi komma ihåg att det kommer att ta väldigt innan det går igenom, inte minst därför att vår borgerliga regering här i motarbetar förslaget och har lämnat in en reservation mot det. Vill man se till att vi har en riktigt bra ursprungsmärkning av allt kött ska man bifalla vår reservation om det. Sist men inte minst en annan viktig märkningsfråga, och den rör GMO. ska ju GMO-livsmedel märkas. Men merparten av de GMO-grödor som används i världen används inte för att föda människor utan för att föda djur. Jag tycker att det är fullt rimligt att de personer som vill undvika GMO också ska veta om den där grisen eller de där kycklingarna har blivit uppfödda med GMO-foder. Jag vet att det gjordes en undersökning det var på uppdrag av 2006 där man frågade svenskarna om de ville ha en obligatorisk GMO-märkning av allt kött som producerats med GMO. av de tillfrågade svarade att de ville ha en sådan märkning. Där förstår jag inte riktigt er borgerliga politiker som gärna vill värna konsumentmakten. Se då till att konsumenterna i alla fall kan göra medvetna val! Då behöver vi en obligatorisk GMO-märkning även för foder. Det finns nämnt i reservation 11, som jag vill yrka bifall till. 217 (KD): behandlar vi ett betänkande som berör många viktiga frågor som rör våra livsmedel. Det är väl så att pratar vi inte väder pratar vi mat när vi möts. Jag hörde en mycket matkunnig man på Antikrundan stå i det som han anser vara hjärta, nämligen museum. talar om måltiden som en installation som vi gör i vår egen kropp. Den mannen har ett uttryckssätt som man önskar att man kunde få något av . Frågan blir då: Vad får, bör och ska den installationen innehålla, och hur ska vi säkra att inget som inte bör vara där finns där? Ett svar är en tydlig och väl fungerande livsmedelskontroll och livsmedelssäkerhet. Det har arbetats med . Jag tror att vi just nu håller på att tappa en kompetens på området som handlar om att träna våra egna sinnen. Lukten och smaken, det var där det började för att vi skulle kunna avgöra vad som var tjänligt eller inte. Sedan har vi förfinat de möjligheterna. Kontrollen har blivit mer rigorös. Vi har kunnat göra substansanalyser. Men det börjar på något sätt med vår egen kunskap. Flera har varit inne på det tidigare. Kontrollen måste ha ett tydligt syfte. kan det förefalla som att vi skapar kontroll utan att ha detta för ögonen. Lagstiftning och kontroll är till för att säkra och inte för att skapa problem. Det är viktigt att vi har kontrollanter som har god utbildning så att de kan göra adekvata riskbedömningar. Det är vad vi ska jobba utefter . Det finns ett behov av att framgent också satsa resurser på utbildning och kompetens. Det har alliansregeringen sett. har satt igång ett arbete för att kompetensutveckla de personer som jobbar med kontrollfrågorna i våra kommuner. Satsningar inom landsbygdsprogrammet har också bidragit till den småskaliga livsmedelsförädlingen. Inte minst har Eldrimner här gjort ett arbete för att ge ytterligare kompetens och kunskap. Det är lite beklämmande att höra oppositionen raljera över det nya matlandet. Om man tror att saker bara mäts i kronor och ören och inte i någonting annat har man missat det största budskapet i detta. Det handlar om att vi ska få en kompetensökning och använda befintliga resurser på ett betydligt bättre sätt. Talar man med länsstyrelser, och andra säger de att detta är en av de mest effektiva satsningar som de har sett under landsbygdsprogrammets historia i . De satsningar som regeringen har gjort vad gäller småskalig slakt är också en god utveckling. Det som nu gör genom det uppdrag man har att se hur jägarna ska få ta om hand och kontrollera vildsvin för att lättare kunna förpassa dem till marknaden på ett bra och säkert sätt är också ett led i rätt riktning för att få en effektiv, ändamålsenlig och mindre krånglig kontroll och mindre krångliga regelverk. Det viktigaste livsmedlet vi har är vårt vatten. Det har vi det här året blivit varse både i vårt eget land och just nu i . Vikten av att vi skyddar vatten och ser till att det har en bra kvalitet är A och O. har, som förtjänstfullt redogjorde för tidigare, startat olika projekt i detta. Bland annat har man skapat ett nätverk med alla myndigheter som ansvarar för olika delar av vattenfrågan. Vatten berör många myndigheters arbete. Jag tror att vi har ett fortsatt arbete att göra, att se till att det blir bättre samverkan mellan våra myndigheter i den här frågan. Även de av oss som har egna vattentäkter har en skyldighet att kontrollera och ge dem adekvata skydd. Flera har i debatten berört frågan om ursprungsmärkning. Jag upprepar återigen vad jag tror att jag har sagt snart tio gånger, till och med under innevarande mandatperiod: Frivillig märkning är att föredra och är eftersträvansvärt. En obligatorisk ursprungsmärkning kräver nya kontrollsystem, och någon ska betala. Frivilligheten blir snarare ett led i marknadsföringen för produkten och därmed en vinst för både producent och konsument. Det är mycket som har berörts här av alla. Inte heller jag kan låta bli att beröra transfettsfrågan. Jag ska göra ett längre citat från : har mängden industriellt framställt transfett sjunkit kraftigt. Naturligt transfett från kor och lamm finns i till exempel smör, grädde, ost och fett kött. Liksom mättat fett höjer transfettet halten av det onda LDL-kolesterolet i blodet Det ökar i sin tur risken för hjärt- och kärlsjukdom. har mängden transfett i svenska livsmedel sjunkit betydligt och det är ovanligt med höga halter i livsmedel. Uppmärksamheten i media har säkert bidragit till de ytterligare sänkningar som har gjorts . Resultatet har blivit att svenskarnas konsumtion av transfett nu ligger på ungefär samma nivå som till exempel danskarnas. Utifrån detta ser jag en lagstiftning som att slå in den dörr som redan är öppen. Det är som näringen och inte minst, som var inne på, företag som jobbar inom snabbmatskedjor har konstaterat. Här gör man någonting innan vi ens har hunnit börja debattera frågan. Detta är nu , och arbetet fortgår. Jag förstår inte riktigt varför man nu slår på den trumman i stället för att arbeta med det som fortsätter med att beskriva, nämligen faran med att vi äter för mycket fett och inte har en hälsosam livsstil. Kanske sena debatter i kammaren också bidrar till mindre hälsosamma rörelsemönster bland ledamöterna. Men det är något som vi var och en har ansvar för att ta tag i på olika sätt. Här finns mycket som vore mer väsentligt att vi lägger kraft på. Jag kan inte låta bli att kommentera det jag förstod att talade om när jag tyvärr var tvungen att lämna kammaren . Det märkningssystem som finns för GMO är tydligt. Att däremot märka det som har ätit GMO där det inte finns GMO i produkten som blir följden, det vill säga köttet eller mjölken, skulle leda till ett ohejdat behov av också andra märkningar, om vi nu ska börja tala om andra och tredje led. Jag skulle kunna kontra med en helt annan märkning som jag log åt på tåget . Det stod både ekologiskt och Krav på produkten i fråga. Jag vet inte om jag tycker att det jag lägger på mackan är det mest miljövänliga sättet att hantera de frågorna på. Med detta ställer jag mig bakom betänkandet. 218 (V) replik: Ni kristdemokrater vill värna familjen, , och inte minst barnen. Det tycker jag är väldigt viktigt. Jag måste ställa en fråga. Vi har azofärgämnen, som vi tidigare hade förbud mot i . Vi vet att de slår extra hårt mot de minsta i samhället, mot barnen. Vi talar om överkänslighet som leder till hudutslag, astma, nässelfeber och eksem. Vi talar också om hyperaktivitet om barn äter för mycket azofärger. Skulle inte ett minimikrav från er kristdemokrater kunna vara att ni stöder vårt förslag om ett förbud mot azofärger? 219 (KD) replik: Det är härligt när stöder en sund och väl fungerande familjepolitik som ger alla familjer möjlighet till ett gott liv oavsett hur de ser ut. Det är mer väsentligt att vi gör det som finns citerat i betänkandet. Det handlar bland annat i denna fråga om att vi får tydliga märkningar, något som redan finns, och att vi jobbar med den internationella nivån för att få upp kompetens och kunskap för att driva frågan gemensamt. Vi producerar inte allt detta i , utan det produceras i andra nationer. Att då göra en ensidig markering från svensk sida tror jag inte gagnar det vi gemensamt vill, nämligen familjernas bästa. 220 (V) replik: Jag tänker på hur regeringen ganska framgångsrikt har hanterat det ganska farliga ämnet bisfenol A. Där driver man ett nationellt förbud. Man driver det för att man vill ha ett EU-förbud i förlängningen. Varför inte driva ett nationellt förbud mot azofärgämnena och sedan driva det mot EU för barnens skull? Du har säkert också erfarenhet av barn med överkänslighet, astma och allergier. De är livrädda för att få i sig azofärger. Om de köper plockgodis i en affär måste de läsa jättenoga. På många ställen är det inte märkt, även om lagen säger att det ska märkas. Det är ett faktum. Till skydd för barnen borde vi ha det här förbudet. Det är tråkigt att vi inte kan släppa de partipolitiska låsningarna, som det ofta blir i svensk politik, och bara säga att det är klart att vi för barnens skull driver ett nationellt förbud mot azofärgämnen, och sedan kämpar vi för det också på EU-nivå. 221 (KD) replik: Jag har inte varit ett azobarn, men i övrigt har jag under min uppväxt lidit av allt det som beskriver, och jag vet hur viktigt det är vad man äter och hur man äter. Därför tror jag att det arbete som regeringen driver och det vi ser till att försöka få EU med på är bra. Det gäller att i olika frågor välja det som ger bäst möjlighet till framgång. Det kan vara olika beroende på vad frågan gäller. Jag är trygg med att regeringen, och i det här fallet miljöministern tillsammans med mina partikolleger i regeringen, driver de här frågorna på EU-nivå. 222 (SD): Klockan är mycket så jag ska fatta mig kort när det gäller betänkandet om livsmedelskontroll. Vi har gjort gemensam sak med MP, S och V i fråga om transfetter. Vad vi stoppar i oss i form av ohälsosam och kanske giftig mat är en fråga som oftast saknar ideologiska spänningar. Oavsett partitillhörighet är vi angelägna om att det vi stoppar i våra barn är nyttigt och ofarligt i så stor utsträckning som möjligt. Det blir en från-fall-till-fall-bedömning. Vi sverigedemokrater har kommit fram till att konsumtionen av industriellt framställt fett minskas mest effektivt genom lagstiftning. Ett fortsatt användande är svårt att försvara med tanke på de forskningsrön som har kommit fram vid studier av dessa fetter. En ganska omfattande forskning visar, som flera tidigare talare har sagt, att det kan öka risken för olika sjukdomstillstånd, som hjärt- kärlsjukdomar. De kan också bidra till inflammation i kroppen. De har även satts i samband med andra hälsoeffekter som cancer, typ 2-diabetes och allergier. Som tidigare talare har sagt ska livsmedelsindustrin sanera sig själv. Jag tycker att forskningsresultaten talar sitt tydliga språk. De känns ganska tillförlitliga, så det finns goda skäl att lagstifta bort transfetterna. har varit ett föregångsland. Även vissa delstater i har gått samma väg, till exempel och , där liknande förbud införts. Det har i förlängningen inneburit att stora amerikanska snabbmatskedjor har valt att helt lägga om produktionen och plocka bort de industriellt framställda transfetterna ur maten. Därför hoppas jag att kammaren röstar för ett tillkännagivande angående lagstiftning mot transfetter. I detta anförande instämde Per Ramhorn och (båda SD). 223 (V) replik: Jag hoppas också att vi kan rösta för ett förbud mot transfetter. Jag förstår dock inte varför inte kan stödja ett förbud mot azofärger. 224 (SD) replik: Betänkandet innehåller många frågor som vi från håll ska omvärdera när vi hinner landa i vissa frågor. Jag tycker att det finns många intressanta frågor inte bara azofärger utan även problematiken med palmolja. Jag har verkligen försökt att sätta mig in i frågan om palmolja, även om jag inte ser nyttan med motionens intentioner. Jag tror inte att det är speciellt verksamt. Vi kanske klarar oss utan azofärger utan att behöva göra intrång på produktion och försäljning. Men jag får återkomma om det när jag kan frågan bättre. 225 (V) replik: När gick med i EU hade vi ett förbud mot azofärger. EU tvingade oss att häva det förbudet. Jag har ännu inte sett några goda argument från EU för att ett enskilt medlemsland ska tvingas häva ett förbud som man har för att skydda inte minst barnen. har fram till på sig att fundera på den frågan. 226 (SD) replik: Det var ett konstaterande. Jag nöjer mig med det. 227 (MP): Så står vi här i kammaren igen och debatterar livsmedelsäkerhet och transfetter. Jag har ända sedan jag kom in i 2006 arbetat för att vi konsumenter enkelt ska kunna undvika att få i oss det skadliga transfettet. Jag är glad att utskottsmajoriteten nu äntligen stöder att ska följa det danska exemplet och förbjuda användningen av industriellt framställda transfetter, och jag hoppas att kammaren kommer att rösta för utskottsförslaget. Som vi har hört bidrar transfetter till en rad sjukdomar. Harvardprofessorn menar att resultaten från flera studier understryker behovet av att ta bort transfetter ur maten. hävdar att vi har nått lika långt som beroende på konsumentmakt. Jag undrar vilken studie hon hänvisar till. Det regeringen gjorde 20072008 var att uppdra till att göra en studie på kakor och chips. I övriga varor vet vi inte hur det ser ut. God mat och mat som är bra för miljö och hälsa är en prioriterad fråga för . Det ska vara lätt att som konsument att välja rätt. Det är en folkhälsofråga. kan vi konsumenter inte titta på innehållsförteckningen och veta om en produkt innehåller transfetter eller ej, även om flera företag arbetat aktivt för ta bort det ur sina produkter. Det är bra, men som konsument kan man inte vara säker. har som svar på kommissionens vitbok om fetma 2007 antagit en resolution som föreslår förbud mot transfetter. Med rösterna 536 för och 37 emot antog initiativbetänkande. röstade emot, och och lade ned sina röster. Det är helt uppenbart att vi gör olika värderingar av denna fråga. Ni borgerliga partier tror på att marknaden ska lösa problemet och vill inte ta det politiska ansvaret. vill ha lika spelregler för alla företag och ser också till konsumenternas intresse. Många företag har gjort ett bra jobb och minskat halterna av industriellt framställt transfett i sina produkter. Men alla produkter tillverkas inte av ansvarsfulla företag. Jag som konsument kan inte veta eftersom det inte krävs någon märkning. Den studie som är gjord är, som sagt, gjord på kakor och chips inte på samtliga produkter. De borgerliga partierna skriver i sin reservation att de har valt en annan väg. Det är faktiskt många länder som följer efter. beslutade i sitt allting ganska att genomföra detta. kommer att ha samma lagstiftning som . vill jag ta upp min motion om energidrycker och att det är viktigt att alla butiker har samma regler för försäljning av energidrycker till barn och ungdomar. Försiktighetsprincipen borde gälla och därmed borde energidrycker ha samma åldersgräns som andra varor med hälsorisker, det vill säga . Självklart står jag bakom samtliga reservationer i betänkandet, men jag vill här särskilt poängtera och yrka bifall till förslaget i betänkandet under punkt 8 om förbud mot transfetter enligt dansk modell och yrka avslag på reservation 3 från de borgerliga ledamöterna. Jag yrkar även bifall till reservation 6 om en åldersgräns i fråga om energidrycker. 228 (C): Jag försöker alltid i vår dialog om livsmedelsproduktion och livsmedelskonsumtion redovisa det allvarliga läge som svensk livsmedelsproduktion befinner sig i. Vi har världens bästa djurskydd och djuromsorg, men ändå minskar produktionen stadigt , och importen av mat från länder där djuromsorgen är betydligt sämre väller in. Mot den bakgrunden är det självfallet viktigt att till exempel kött märks med uppgift om ursprungsland. Så är också fallet vad gäller nötkött där galna ko-sjukan tidigt tvingade fram en sådan lagstiftning på EU-nivå. Vi ska dock ha klart för oss att även om en sådan märkning ger konsumenten en bättre information så är den i sig ingen garanti för att konsumenterna därmed i större utsträckning väljer att handla nötkött där djuromsorgen varit god. Försäljningen av svenskt nötkött har trots ursprungsmärkningen sjunkit och står nu för endast ungefär hälften av den svenska konsumtionen. Detta är en mycket negativ utveckling som måste brytas. Regeringen arbetar konsekvent för detta genom till exempel regelförenklingar, sänkta skatter och avgifter och genom satsningen på Matlandet , vilket är bra. Det är också positivt att Socialdemokraterna med flera partier deklarerar sin goda vilja att vara med och ge förutsättningar för en ökad svensk livsmedelsproduktion. Mycket kött, utöver nötkött, märks med ursprungsland, vilket är bra. LRF lär ha en överenskommelse på gång med de stora detaljhandelskedjorna, vilket i så fall vore alldeles utmärkt. Det kött som importeras från andra delar av med lägre djuromsorgskrav, eller från kontinenter långt borta, saknar dock ofta ursprungsmärkning. Därför är det bra att nu beslutat om att gå vidare med krav på obligatorisk märkning av kött av får, get, gris och fjäderfä. Och det är bra att stödde det beslutet. vill utvidga ursprungsmärkningen till även andra livsmedel samt att ursprunget för kött, fjäderfä och fisk bör anges när dessa ingår som ingredienser i livsmedel. Parlamentet har även föreslagit att kommissionen gör en konsekvensanalys av detta i samråd med berörda parter. tillsammans med andra medlemsstater anser att en konsekvensutredning ska göras innan man fastställer utökade krav på ursprungsmärkning av till exempel kött eller mjölk som används som ingrediens. Jag utesluter på intet vis att ursprungsmärkningen kan göras bredare än vad ministerrådet nu beslutat, men det är ändå mycket rimligt att i vanlig ordning analysera förutsättningarna ordentligt innan man går till beslut. Obligatoriska märkningskrav på detaljnivå ger också kostnader och byråkrati, vilket måste beaktas mot den allmänna nyttan av informationen. Hur ursprungsmärker man till exempel en smörgåstårta? Det är det som oppositionen nu vill ställa krav på. Utskottet har också behandlat frågan om att innehållet av transfetter ska begränsas till maximalt av det totala fettinnehållet inte och inte vilket utskottsmajoriteten förespråkar. frivilliga linje har gett samma utveckling som den maximala lagstiftningen i . Det är bara inom EU som har detta regelverk, vilket möjligen kan ifrågasättas och vara handelshindrande. i rekommenderar inte någon sådan lagstiftning. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet med undantag för punkten 8. 229 (SD): införde danska Fødevaredirektoratet nationella regler som innebär att innehållet av transfettsyror i matfetter begränsas till maximalt av totalfettet. I min gamla hemkommun motionerade jag tidigare om att den mat man serverar och upphandlar inom stadens verksamheter skulle omfattas av samma regler som gäller i . I motionerade jag om att samma sak skulle gälla inom regionens verksamheter. var det enda partiet som stödde förslagen. Socialdemokraterna, och röstade tillsammans med de borgerliga partierna ned dessa förslag. Det är därför glädjande att dessa partier nu tycks ha omvärderat sina ställningstaganden i denna fråga, eller i alla fall inte delar den inställning som deras partikamrater ute i landet har. har valt att inte lagstifta på området. I stället har man haft inställningen att man ska föra diskussioner och dialoger med livsmedelsindustrin om att minska innehållet av transfetter. Man kan ställa sig frågan om lagstiftning hjälper eller om enbart fortsatta dialoger och diskussioner med industrin har samma effekt. tidigare inställning om enbart diskussioner har säkerligen haft viss effekt på de svenska livsmedelsproducenterna som har minskat användningen av industriellt framställda transfetter. Problemet är dock att en stor andel av de livsmedel som säljs på den svenska marknaden har sitt ursprung utanför och tillverkas utomlands där det råder annan lagstiftning på området. Dessutom har man som konsument en ytterst begränsad insikt om transfettinnehåll i den mat man äter från olika sorters matbespisningar. Har den danska lagstiftningen haft någon effekt? Ja, det menar jag. En ny undersökning som presenterades i början av detta år av danska Fødevarestyrelsen och DTU Fødevareinstituttet visar att av de undersökta varorna efterlever de danska reglerna.