prot · GZ094 · 2011-09-20 00:00:00 — hör vi från att här ska det kallas in den ena ekonomen efter den andra för att man ska räkna på egna reformutrymmen i egna prognoser. Men våra prognoser är ju det som ligger till grund för alla utgifts- och inkomstberäkningar. Om ni börjar hitta på egna siffror hittar ni ju på pengar som inte finns. Kan vi få besked: Tänker Socialdemokraterna hålla fast vid ordning och reda i den ekonomiska politiken eller blir det underskottsfinansiering? 98 PER (MP) replik: Jag vill börja med att säga att jag är väldigt glad att både jag och finansministern är på plats, att vi har kommit hit till debatten. Det är tyvärr för oss som är tågpendlare inte alltid det händer. Det är ganska ofta, alldeles för ofta skulle jag vilja säga, så att tågtransporterna i inte riktigt har den kvalitet och den tillförlitlighet som man skulle önska. Att kliva på pendeltåget i , som jag brukar göra , innebär en ovisshet om man kommer att komma fram. Kommer man in genom dörrarna när tåget kommer fram till stationen? Kommer vi över huvud taget att nå fram till slutstationen? har lika många spår som , två stycken. Enligt är den kanske smartaste investering man kan göra för att skapa nya jobb att bygga ut järnvägen. Det ger arbetstillfällen , och senare blir det också lättare för människor att pendla klimatsmart. Fler företag kan transportera sina varor på räls i stället för på lastbil. Men regeringen verkar inte, vad vi kan se, ha tagit lärdom av Finanspolitiska rådets rekommendationer. Vi ser inga investeringar som utökas i den här budgeten jämfört med tidigare prognoser, trots att vi har en konjunkturnedgång som verkligen skulle motivera att man sätter in extra stimulanser. Det görs en satsning på underhåll, inte lika stor som den hade önskat, men en viss satsning görs . Sedan verkar det vara slut på regeringens intresse för att fortsätta investera i både underhåll och nya järnvägsspår. I Agenda sade statsministern att vi har nått kapacitetstaket för investeringar i järnväg. har ju tidigare själv sagt att har överinvesterat i järnväg. Jag skulle vilja ha ett svar från finansministern på om han står fast vid det och att vi inte har möjlighet att bygga mer järnväg än vi redan gör i . 99 Finansminister (M) replik: Jag har tågpendlat och kommer att återgå till att tågpendla från när de lyckliga dagar kommer då jag har möjlighet att arbeta med någonting som har bättre arbetsförhållanden. Det är självklart att järnväg är viktig. Det råder ingen tvekan om det. Vi lägger ju en ordentlig stimulans på underhållssidan. Vi lägger en liten del av detta på vägsidan av det enkla skälet att gör bedömningen att det är svårt att få plats med mer underhållsinvesteringar på järnvägssidan . Sedan har gjort bedömningar av vad som behövs långsiktigt som är av en annan karaktär. Men vi har ju ett nytt infrastrukturbeslut som ska träda i kraft . Då kan det inte vara fråga om att diskutera vad som behöver göras tillfälligt utan vad som behöver göras varaktigt. Min hållning till Per är väldigt tydlig. Jag har inga svårigheter att förstå varför prioriterar miljöfrågor eller järnvägsinvesteringar. Det som är viktigt för mig är att vår grundsyn är att vi måste ha ett ansvarstagande för offentlig ekonomi. Vi måste ställa upp på ordentliga ramverk. Vår utgångspunkt är att arbetslinjen och jobbskatteavdrag är det centrala. har vi inte utrymme för några breda uppgörelser vare sig om infrastruktur eller om jobbskatteavdrag, därför att vi har noll i budgeten. Finns det utrymmet får man ta den typen av diskussion. Men det måste i sådana fall bygga på att det finns pengar i kassan. Det får vi återkomma till i ett läge där vi har överskott igen. 100 PER (MP) replik: Jag håller precis på att lära min son cykla. Jag försöker lära honom att inte titta ned på pedalerna utan höja blicken och titta framåt. Det är ju så man kan cykla säkert och slippa köra ned i diket. Jag skulle önska att finansministern också kunde lyfta blicken och titta längre fram i tiden. Vilket transportsystem vill vi ha i om ett antal decennier? Tyvärr tar det väldigt att bygga ut järnväg. Därför oroas jag också när jag hör statsministern säga att vi inte kan göra mer investeringar i moderna järnvägar än vi redan gör. Jag delar inte den uppfattningen, och jag blir bekymrad över att det känns som om det finns en begränsning i viljan att faktiskt investera i modern järnvägsinfrastruktur från regeringens sida. Vi ser i resten av världen hur man verkligen gör stora investeringar i moderna järnvägsspår, till exempel i höghastighetsbanor. Finansministern gjorde i sitt anförande en jämförelse med och . Det är också exempel på länder som faktiskt har gjort den typen av investeringar. De har satsat på höghastighetsbanor för att kunna ta trafikanter från inrikesflyg eller europeiskt flyg. Men i verkar det som om regeringen fortfarande står fast vid att järnvägssystemet inte går att bygga ut mer och att vi redan har överinvesterat. Det är någonting som bekymrar både mig och . 101 Finansminister (M) replik: Jag anser inte att ansvarstagande för offentliga finanser är kortsiktigt. Jag tror att en förutsättning för hållbarhet och långsiktighet i politiken är att man är noggrann med offentliga finanser. Därför tycker jag inte att försiktighet i det avseendet är kortsiktigt. Sedan får man naturligtvis diskutera vad det finns för möjligheter att göra långsiktigt. Det finns säkert många anledningar till det. Min uppfattning är att järnvägsinvesteringar i första hand måste gå mot underhåll och trafiklösningar för pendling och vintersäkring. Det är det vi nu lägger pengar på i budgeten. Det ser jag också när vi blickar framåt. Det är uppenbart att vi har ett underhållsunderskott att hantera på den sidan. Det tror jag har betydligt större samhällsekonomiskt värde än stora prestigeprojekt som höghastighetsbanor med väldigt stora ekonomiska risker. Robust olönsamhet har ju varit beskrivningen från samhällsekonomernas sida på höghastighetståg. Låt oss börja med det som måste göras, eftersatt underhåll, pendlingssäkerhet och vintersäkring. Sedan kan man naturligtvis alltid diskutera att vi behöver stora projekt på lång sikt. 102 (SD) replik: Ansvar, den så kallade arbetslinjen och ordnade finanser. Regeringen i all ära, men låt oss i stället tala klarspråk. gick helskinnat ur krisen på grund av att ECB och Fed räddade två av fyra storbanker från kollaps. Landets ekonomi räddades dessutom genom vår självständiga penningpolitik och riksbank, där den svenska valutan och räntepolitiken kunde anpassas exakt efter de svenska förhållandena. I den här kontexten blir det givetvis intressant att tala om statsministerns krav på att ska ge upp sin penningpolitik för att ansluta sig till EMU och euron. EU är inget optimalt valutaområde. Finansministern får gärna rätta mig, men inte på en enda punkt som jag kan se kan anses vara ett optimalt valutaområde enligt teorin. Även om finansministern har glömt teorin om optimala valutaområden ser vi likväl i praktiken vad som sker inom ett valutaområde med asymmetriska ekonomiska störningar. Den som bryr sig om svenska ekonomiska förehavanden ställer inte krav på att ge upp vårt effektivaste stabiliseringspolitiska instrument. Erkänn att svenska folket var klokare än både regeringsföreträdarna och Socialdemokraterna som röstade nej till EMU! Erkänn också att EMU inte är en ekonomisk sammanslutning för allas bästa! EMU handlar i klartext om att skapa en federal ekonomisk superstat med gemensam finans- och skattepolitik. När säger att tappar inflytande utan euron menar han att han själv förlorar anseende inom den lilla som ska styra över huvudet på och andra medlemsländers medborgare. Varför vill inte regeringen låta svenska folket styra över sitt eget land och över sina egna tillgångar? Till Waidelich vill jag säga att SD inte värderar människor utifrån etnisk tillhörighet. 103 Finansminister (M) replik: Det är väl alldeles uppenbart att det är arbetslinjen, ansvaret för de offentliga finanserna, en väl fungerande samhällsmodell, en tydlig sammanhållning och en stabil arbetsmarknad som är skälet till att har klarat sig bättre än de flesta andra länder. Den typen av strukturer har gett oss en stabilitet i dåliga tider. Det är inte så att har suttit och räknat på om EU är ett optimalt valutaområde och sedan bestämt sig för att han är motståndare till EU och euron och vill lämna detta. Det är inte den korrekta beskrivningen. tror inte på öppenhet. Han tror inte på frihandel. Han tror inte att ska vara en del av , för han vill stänga gränser. Det är inte så att han är emot euron. Han är emot EU, han är emot öppenhet och han är emot frihandel. Det är väl bättre att man säger: Vi tror att ska sluta sig till sitt inre. Sedan ska vi låsa fast alla invandrare med en massa bidragssystem som gör att de inte kommer in på arbetsmarknaden, för det är så vi tror på samhället. Det är ju det egentliga skälet. Det är inte så att har gjort en utredning av det optimala valutaområdet och valt att ställa sig utanför euron. Man är emot öppenhet och samarbete, och man är följaktligen emot både euron och EU. 104 (SD) replik: Vad finansministern säger är osant. Det är självklart att inte är emot frihandel. Frihandel gynnar som en liten öppen ekonomisk nation. Självklart behöver vi frihandel med . är inte emot det. Regeringen satsar mer och mer på invandring men mindre på utbildning och arbetsmarknad. Regeringen anslår dessutom konsekvent för lite pengar för att via sitt sätt hantera den massinvandring företräder här. Det anslogs till exempel extra i tilläggsbudgeten för mottagning av barn utan vårdnadshavare. I höstens budget blir det extra. Ekonomisk produktivitet är ett resultat av teknologisk nivå, humankapital och innovationsförmåga. Hur kan då finansministern förklara hållning att det är bland somalier vi hittar framtidens arbetskraft i som hade företagande, varav hade arbete, och där var en hög grad av analfabetism? 105 Finansminister (M) replik: Jag tycker att det är tydligt att inte har räknat på ett optimalt valutaområde. Han är emot öppenhet. Han är emot EU-medlemskap. Det blir orimligt att säga att man är för frihandel när man inte tror på öppenhet som grundläggande idé. Människor, kapital och varor bör kunna röra sig fritt mellan länder därför att fritt samarbete är bra. Det betyder att vi låser oss samman i bättre gemenskaper. Det som är konstigt med politik är att man säger att invandringen är kostsam, och sedan vill man låsa ut invandrarna från arbetsmarknaden. Jag är övertygad om att somalier, irakier, iranier, afghaner och andra grupper som kommer till kommer att komma in på den svenska arbetsmarknaden, precis som de som har kommit har gjort. Vårt uppdrag måste vara att vi stoppar bidragsinlåsning, att vi förstärker drivkrafterna för arbete och att vi öppnar arbetsmarknaden så att fler människor kommer i arbete. Det är det som är skiljelinjen. Inlåsning och instängdhet är kärnvärderingar hos . Jag delar inte dem. 106 (V) replik: låter som om han kan se in . Jag tror om mycket, men inte den förmågan. Dina siffror är också prognoser, , precis som alla andra bedömares. pratar ofta om vikten av goda statsfinanser. Visst är det viktigt. Men vad ska vi med goda statsfinanser till, , om vi inte har råd att arbeta? Varför är en arbetslinje tom på jobb i stället för nya jobb? Nya jobb är helt avgörande för vår framtid och för att ta till vara varje människas förmåga och resurser. av dina värdeprognoser, ansvarstagande och avvägningar har lett till massarbetslöshet, med en ungdomsarbetslöshet på . Andelen långtidsarbetslösa är just nu . Är det att ta ansvar, ? Sysselsättningsgapet mellan kvinnor och män ligger just nu på över 200 000 kvinnor. Är det att ta ansvar? Fas 3 är näst största företag. Men fas 3 har helt oavlönad arbetskraft. Det finns 27 000 inskrivna och tusen arbetsmarknadsutbildningsplatser för den gruppen. Jobb- och utvecklingsgarantin har ökat med 1 . Är det att ta ansvar? I det läget väljer regeringen som sin största reform att lägga fram förslag om en sänkning av krogmomsen, det vill säga 16 miljarder till krogägarnas plånböcker. I stället kunde vi ha satsat på en generationsväxling på arbetsmarknaden, på att låta unga komma in i äldreomsorgen, i bristyrken inom LO-kollektivet, och tagit vara på äldres kompetens som handledare. Vi kunde ha satsat på att dementa skulle få en bra omsorg i stället för att låsas in för att vi inte har råd med personal. Vi kunde ha satsat på att låta rullstolsburna vara med på våra möten i stället för att låta dem titta in i lokaler som de inte kan komma in i. Vi kunde låta ungdomar flytta hemifrån i stället för att bli mambo, papbo eller kombo och tvingas flytta två eftersom de över huvud taget inte har möjlighet att få bostad. Politik handlar om avvägningar, . Du gynnar krogägarnas plånböcker. Jag vill se nya jobb. 107 Finansminister (M) replik: Jag vill tacka för att hon tydliggör skiljelinjerna. Vi står för ansvarstagande, och står för långa listor av reformer som hon önskar. Det är naturligtvis inte ett resonemang som håller ihop. Vi har inte råd att arbeta, säger . Där man har praktiserat underskottspolitik vet vi vad det har handlat om. Strategisk reserv kallas det när man i skickar ut offentliganställda från sina arbetsplatser. 10 000, 20 000, 30 000 människor sägs upp från sina arbeten i dessa länder. De kommer från barnomsorg, äldreomsorg, sjukvård och skolor. Månadslöner tas bort. Det är de brutala och smärtsamma val som sker när man är beroende av marknadens finansiering, när man måste gå med obligationshåven för att skaffa pengar till sina utgifter. Det är det som är faran med att tappa greppet om de offentliga finanserna. Vi har inte råd att arbeta, säger . Egentligen menar hon att vi borde skuldsätta oss. Men vi vet att skuldsättning betyder att vi får färre arbeten. Det är i sysselsättningen har ökat med 100 000 jämfört med . Det är i arbetslösheten har gått ned, precis som i och ett antal andra länder som har genomfört reformer. Det är i som arbetslösheten ligger på , och i på . Det är de länder som har underskott som har hög arbetslöshet. Det är de länder med underskott som kommer att få betala med dålig välfärd och ökade orättvisor. Det kan inte vara en väg framåt för . 108 (V) replik: kan inte ens räkna på hur många jobb krogmomsen ska ge. Först var det 19 000. ska jobben räddas eller öka omfattningen av krogägarnas plånböcker. Jag tror att ska ta det lite lugnt. Jag har inte för avsikt att tappa greppet. Jag vet inte om har det med den massarbetslöshet som råder. Jag väljer, , att satsa på nya jobb i stället för att gynna högavlönade män. Jag använder våra gemensamma resurser på ett mycket effektivare sätt. I stället för sänkt arbetsgivaravgift för unga, en reform som har kostat ungefär 1 ½ miljon per jobb, kan man anställa tre nya unga. Jag skulle kunna fortsätta hur länge som helst jag blir bara lite trött på hela tramset! Om vi nu har sparat i goda tider, varför ska vi då inte använda pengarna i dåliga tider? Vi har en massarbetslöshet. Fas 3 är det största företaget i . Inskrivningarna i jobb- och utvecklingsgarantin har ökat med 1 . Det finns inkomstskillnader som inte har funnits sedan . Du kan inte vara nöjd. Du kan inte mena att detta är ansvarstagande, . Pengarna ska väl ändå användas till gemensam samhällsnytta och till att skapa nya jobb, inte för att ligga på hög i ditt kassavalv? 109 Finansminister (M) replik: fortsätter med långa listor på reformer som ska genomföras på utgiftssidan. Men detta har prövats. Underskottsländerna har ökat sina offentliga utgifter av bnp. I handlar det om att ha ökat den offentliga utgiftsandelen . Det är inte inkomsterna som har minskat utan det är utgifterna som har ökat. Man har förbyggt sig utöver vad man är beredd att ta in skatter för. Det är i dessa länder som vi nu ser arbetslösheten stiga. Det är i de försiktiga länderna, , , och , som vi ser stabilitet. Underskottsfinansiering och utgiftsökningar leder inte till lägre arbetslöshet. De leder till osäkerhet, ökat sparande, minskad konsumtion och minskade investeringar. De leder till orättvisor. Nedskärningar ger orättvisor. Det är problemet med politik. Överläggningen var härmed avslutad. Tredje vice talmannen meddelade att (MP) avsagt sig uppdraget som ledamot i skatteutskottet, att (MP) avsagt sig uppdragen som ledamot i miljö- och jordbruksutskottet och som suppleant i samt att (MP) avsagt sig uppdragen som suppleant i civilutskottet och i utrikesutskottet. Kammaren biföll dessa avsägelser. 3 § Anmälan om kompletteringsval till utskott Tredje vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser anmält som ledamot i skatteutskottet, som ledamot i miljö- och jordbruksutskottet och som suppleant i skatteutskottet, som suppleant i civilutskottet samt som suppleant i utrikesutskottet. Tredje vice talmannen förklarade valda till ledamot i skatteutskottet (MP) ledamot i miljö- och jordbruksutskottet (MP) suppleant i skatteutskottet (MP) suppleant i civilutskottet (MP) suppleant i utrikesutskottet (MP) 4 § Meddelande om frågestund Tredje vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsråd närvara: Statsrådet (M), statsrådet (M), arbetsmarknadsminister (M), statsrådet (M) och statsrådet (FP). 5 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades EU-dokument KOM(2011)540 till näringsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2011)555 till trafikutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2011)559 och KOM(2011)560 till justitieutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . 6 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2010/11:FiU43 Anmäldes och bordlades Propositioner 2011/12:2 Höständringsbudget 2010/11:165 Skatteförfarandet 2010/11:166 Följdändringar med anledning av införandet av skatteförfarandelagen Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 2011/12:UFöU1 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella militära insatsen i 8 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2011/12:14 Handel med av (S) till statsrådet (M) 2011/12:15 Åtgärder med anledning av ny socialbidragsstatistik av (S) till statsrådet (M) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 9 § Anmälan om fråga för skriftligt svar Anmäldes att följande fråga för skriftligt svar framställts 2011/12:4 Gotlandstrafiken av (V) till statsrådet (M) Frågan redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 10 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till och med 1 § anf. 57 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut.