prot · GY0948 · 2011-01-26 00:00:00 — Men de förslag han lägger fram är inte precis några snabba förslag, som att förändra i lärarutbildningen, som utbildningsministern påpekade. Om vi förändrar lärarutbildningen tar det innan de lärarna är ute och har undervisat de flesta eleverna i vårt land. vill också ha specialdestinerade statsbidrag till små klasser ute i kommunerna. Små klasser och små grupper gör nytta i förskolan och lågstadiet. Det finns mycket forskning som visar att små klasser i högstadiet och gymnasiet inte gör ett skvatt för skolresultaten. Jag vet flera, kanske till och med många, kommuner där man har klasstorlekar på 20 elever och har dåliga och i något fall dessutom direkt urusla resultat. Jag tycker inte att det är någon bra åtgärd, även om den är snabb. Det är en mycket bättre åtgärd att rikta statsbidragen till läsa-skriva-räkna-satsningen, som vi gör. Socialdemokraterna vill veta vad vi tycker om den tioåriga . Det går inte särskilt snabbt att genomföra den, men för min del kan jag tala om att vi välkomnar en sådan. Men det tar tid, med utredningar och genomförande, om vi skulle genomföra den. Skolnära forskning är vi också för i allra högsta grad, men det är inte heller någonting som snabbt ger resultat, om man inte ska förlita sig på den forskare som först kommer fram med någonting. Vi vet att vi måste lyssna noga på många innan vi kan skapa oss en uppfattning. Slutligen vill jag säga att vi välkomnar överenskommelser över blockgränserna. Men det var inte så lätt förra mandatperioden när oppositionen sade nej till alla våra reformer som kom här i . Men fortsättningsvis hoppas vi på det. (Applåder) I detta anförande instämde och (båda M), (FP), i (C) och (KD). 80 (MP): vill se en modern skola för ett modernt , ett där mångfald är en tillgång. Men då måste också språkkunskaper ses som en tillgång, belönas och uppmuntras inom skolväsendet. Vi behöver komma bort från den gamla synen på vad som är ett modernt språk. Modersmål borde därför ges samma meritpoäng som kunskaper i exempelvis tyska eller franska. Bristande kunskaper i det svenska språket behöver inte vara en anledning till att det går dåligt i matematik det borde inte behöva vara det. Om vi i stället lyfter fram språkkunskaper, oavsett vilket språk, ökar vi förutsättningarna för att lyckas i skolan. Det ökar också förutsättningarna för att det svenska språket utvecklas bättre. Men för regeringen och utbildningsministern är det viktigt att grundskoleundervisningen ska ske bara på svenska språket. Det är alltså inte skolans kunskapsuppdrag som ska gå först. motverkar därmed det som de själva säger sig stå för, genom att helt ställa sig i vägen för en utveckling där fler elever i den svenska skolan kan nå målen. Ämnen som exempelvis matematik har framför allt ett svårt språk. är ett viktigt ämne, men det är problemlösningen och det matematiska tänkandet som ska läras ut. Därför är det viktigt att vissa ämnen i skolan i större utsträckning kan läras ut på fler språk. Låt mig ta ett exempel. I den rödgröna kommunen talar skoleleverna ett sjuttiotal olika språk. Antalet stiger till ett hundratal med dialekterna inräknade. Tvåspråkighet i är därför något kommunen valt att satsa på, och deras erfarenheter är mycket goda. Det förbättrar skolresultaten i samtliga ämnen och stärker elevernas identitet. I detta anförande instämde (MP). 81 i (C): I samband med diskuterar vi mycket svenska elevers resultatutveckling, och det har blivit en synonym kopplad till hur den svenska skolan fungerar. Det är intressant att, precis som några av föregående talare, göra en liten utblick internationellt. Om vi tittar på våra nordiska grannländer, och inte enbart , kan vi se att det också i och har varit en negativ trend när det gäller resultaten men att man i den senaste mätningen vände svagt uppåt. Kopplat till alla de reformer som har pekat på att den svenska skolan behöver göra ger det ett hopp om att detta kommer att få genomslag. Hur det tar får vi se. Det kan ta , men en del konkreta exempel visar att det på en treårsperiod går att vända resultaten. Jag vill kort nämna skolan i . Där bestämde sig politikerna och tjänstemännen för att alla barn har rätt till kunskap och till att lyckas, och nådde man dit. Jag fortsätter att uppmuntra allt det goda kvalitetsarbete som bedrivs på många håll i de svenska kommunerna. Lärare och rektorer är väl värda att höra det. Vi går vidare till vårt östra grannland. Vad är det de gör som är så spännande i ? Många skolledare, lärare och politiker har åkt dit för att hämta inspiration och lära av dem. Vi hade denna diskussion med , och man pekar just på lärarutbildningen som en viktig faktor. Man pekar på det som vi har diskuterat delvis , nämligen forskningsanknytningen. Man pekar på att det är hög status och högt söktryck. Det vill vi såklart även uppnå här. En annan viktig del handlar om den tidiga uppföljningen. Det var speciellt en sak jag fäste mig vid. Man har både stödundervisning och specialundervisning. Man ger alltså stöd till de elever som behöver det. Det kan innebära att eleven får lämna sin klass, men det är för att ge eleven möjlighet att kunna något den annars inte hade kunnat. Det är en viktig signal. Kunskaperna i skolan är viktiga, och vi vet vad som händer om man till exempel inte lär sig läsa i tillräcklig utsträckning. Vad ska vi göra för att vända utvecklingen och åter få en skola i världsklass som vi kan vara stolta över? Att ändra arbetsformen i den svenska skolan har nämnts i debatten. Det är en förändring som kan göras ganska snabbt. Eleverna behöver mer kvalitetstid med lärarna. Vi har varit inne på resursfördelningen. Kommuner och kommunpolitiker måste ta sitt ansvar och fördela efter de behov som finns. Det krävs också en uppstramning av lärarkåren. Jag hörde det uttrycket och har inte kunnat komma på något bättre. Det handlar om ny utbildning av högre kvalitet, lärarlegitimation, karriärvägar och så vidare. har starkt fokus på allas möjligheter att lyckas. Vi vet, precis som många av er, att en bra skola är en av de viktigaste faktorerna för att ge alla ungdomar förutsättningar för ett gott liv. Kunskap och kreativitet ger dem möjlighet att forma sina liv framöver. Därför har vi alla frågor som rör den enskilda elevens rättigheter i fokus. Det gäller bland annat rätten till kunskap. Vi är för att det ska finnas möjlighet att överklaga de betyg man fått om man anser att man blivit felaktigt bedömd. Vi vill också se en skyldighet för lärare att anmäla till skolan om de ser att barn inte får det stöd de har rätt till. Det kan gälla mobbningssituationer men också om man behöver något för kunskapsutvecklingen. Det finns mycket kvar att göra, och debatten är inte slut . I detta anförande instämde Per Lodenius (C), , och (alla M), (FP) samt (KD). 82 (SD): Jag börjar med att påpeka, inte minst för , att det är det svenska samhällsbygget jag åsyftar. Det är det svenska samhällsbygget som är drabbat av det jag kallar fukt- och mögelproblem. Det är inte hos den enskilde individen vi ska söka orsaken utan hos dem som har skapat detta samhälle. Där bär bland andra du ett ansvar. Sjuklövern bär ett huvudansvar för detta, ingen annan. Jag skyller inte på någon enskild elev oavsett bakgrund. Det går inte att vifta bort det jag förde fram i mitt förra inlägg. Jag har inte sagt att det är enda förklaringen, men det är en viktig förklaring. Det ser vi också i de rapporter som kommit. Många av våra förorter är extra hårt drabbade. Vi kan inte bortse från det. Ansvaret ligger hos sjuklövern, inte minst hos Alliansen. Det finns många andra förklaringar, vilket jag har påpekat, som är väl värda att ta upp i talarstolen. Man brukar tala om resurser. Jag tror att bristande resurser mycket väl kan vara en förklaring på sina håll. Vi ska dock komma ihåg att är ett av de länder som satsar mycket på sin skola. Jag tror att det kan variera från en kommun till en annan. En viktig förklaring är, , kommunaliseringen av den svenska skolan. Jag menar att kommunalisering är den stora boven i dramat. Den har skapat en ojämlik skola där skolan kan vara bra i en kommun men betydligt sämre i en annan. Det handlar om kommunala men också regionala obalanser. Skolan måste förstatligas. Det är ett av de första stegen vi måste ta om vi vill skapa en rättvis och jämlik skola. Det är tråkigt att ingen annan har lyft fram detta , men jag gör det. Även om jag är en varm anhängare av friskolor, vilket jag varit och min korta tid i Muf, menar jag ändå att vi måste våga erkänna att friskolereformen har gått för långt. Det har blivit för mycket av det goda. En viktig del av förklaringen till att skolan har blivit alltmer segregerad står att finna i friskolereformen. Vi har på många håll fått lite väl många friskolor. I min hemkommun har jag röstat nej till ett antal ansökningar från friskolor eftersom jag tycker att det har blivit för mycket. Det är bra att de finns, men de är för många åtminstone i min hemkommun. Jag ser vilket slag det är mot den kommunala skolan med för många friskolor. Vi måste också våga tala om det. Ett annat problem i svensk skola som måste åtgärdas är, vilket någon tryckte på tidigare, att man lägger alltför mycket ansvar på den enskilda individen. Det finns säkert många som klarar av detta och som kommer från hem där man har lärt sig att ta ansvar och där det finns föräldrar som kan hjälpa till. Men många elever klarar inte att man lastar på dem för mycket ansvar; de kan inte. De behöver utbildade lärare, stöd och hjälp för att lära sig. En fördel med den finska skolan är att man inte är rädd för att säga att katederundervisning kan vara bra. För många elever är det den bästa formen av skola. Det är inte den enda formen, men för många elever är det den bästa. Alliansen har gjort mycket bra; jag förnekar inte det. Den nya gymnasiereformen är utmärkt i stora drag, och den är välkommen. Vi måste såklart se över lärarutbildningen, vilket många har påpekat. Det gäller inte minst fortbildningen. Jag tror att det var som sade att lärarna måste få vara lärare. Jag håller med fullständigt. Lärare i skolan är tvungna att ägna för mycket tid åt annat än att vara lärare. Det är ett problem. 83 (V): För är allas rätt till kunskap en grundläggande rättighet. Oavsett var i landet man bor, vilken skola man går på och vilka föräldrar man har, ska man ha rätt till kunskap. I kan vi dock läsa att variationen mellan skolor har fördubblats . Socioekonomisk bakgrund, eller klassbakgrund, spelar större roll än . I lägesrapporten från /10 och i återkommer samma orsaker till kunskapstappet. Den ökade segregeringen har skapats av bland annat det fria skolvalet och förskjutningen av ansvar för lärandet från lärare till elev, från skola till hem. Det är inte acceptabelt. Jag känner stor oro för att verkar vara helt ensamt om att lyfta upp detta. Det är skolan och lärarna som har ansvar för lärandet, inte föräldrarna och eleverna. Då måste man ge skolorna och lärarna förutsättningarna och resurserna för att klara det uppdraget. Givetvis ska alla pengar gå till eleverna och inte till privata vinster i fristående skolor. Det är ett stort problem att det svenska utbildningssystemet läcker skattepengar när de företag som driver skolorna delar ut miljonvinster till sina ägare. Vinstutdelningen uppgår i vissa företag till så mycket som per elev och år. Det är en systematisk stöld som regeringen blundar för. Pengar som skattebetalarna har jobbat ihop och som ska gå till en bättre utbildning för eleverna hamnar i fickorna på enskilda aktieägare. Det är ingen överraskning att kunskapsresultaten rasar. Situationen är orimlig. är unikt med sina generösa regler. Vinstintresset i skolan måste stoppas, inte regleras, så att eleverna kan få den utbildning de har rätt till och som vi alla betalar för. Jag vet att skolministern inte gillar att prata om pengar eller mer resurser till skolan. Läs näst sista sidan i sammanfattningen av . Jag uppmanar också att göra det. Det handlar om orsakerna som kan ligga bakom de försämrade skolresultaten. Det står så här: Generellt visar visserligen forskningen att sambandet mellan resurser och resultat är ganska svagt, men för elever med sämre studieförutsättningar och svagt stöd hemifrån är resurser som lärartäthet och klasstorlek betydlig viktigare. Det spelar roll. har efterlyst en ordentlig utredning av 90-talets reformer som har fått full effekt och skapat en segregerad skola. Kommunaliseringen, möjligheten att välja skola och ökningen av fristående skolor har delat upp skolan efter social bakgrund. Det har påverkat samtliga elevers resultat negativt. I valrörelsen fick vi höra ett liknande löfte från den borgerliga koalitionen, men vad händer på den fronten? Jag ska också säga något om skolan i , som lyftes fram av . Hon pratade om att det är status, auktoritet, tester och frånvarokontroll som har varit avgörande för skolan i . Du har fel. I står kunskap i centrum för skolpolitiken. Man använder väldigt lite nivågruppering. Man har flera specialpedagoger, och de arbetar i klassrummet. Man storsatsar på skolbibliotek. Alla som utbildar sig till lärare har forskningsanknytning, inte bara en del så som det kommer att vara i . 84 (KD): Jag uppskattar intresse av att komma framåt med breda lösningar på vad vi ska göra för att nå bättre resultat . Det tror jag att vi alla behöver. Jag ser det som viktigt att utgå från barnets perspektiv. Vad behöver eleverna i skolan? Skolan är till för eleverna. Eleverna ska kunna lära sig på bästa möjliga sätt. Det är en möjlighet att komma vidare. Det finns en rad förutsättningar för lärande som går långt utanför pengar. Jag har ännu inte hittat något land som har dyrare skola än vi. Det är också skillnader i vårt land. En genomsnittlig kommun betalar per elev och år. I en glesbygdskommun i norr som exempelvis ligger det på . Det är inte lika. Det är för att ge eleverna möjlighet. Man tar som exempel. Men jag tror att familjen är viktig, precis som nämnde. Jag tror att det är viktigt att det finns en ökad familjestabilitet. Trygga barn lär sig bättre och därför ska vi också ha ett stöd för hemmen när så behövs. Trygghet i familjen och ett föräldraengagemang är viktigt. Som gammal Hem-och-Skola-ordförande kan jag inte låta bli att plädera för det. Jag tror på en överprövning av betyg, inte för att jag tror att lärare sätter fel betyg utan för att öka tryggheten och rättssäkerheten för elever när det gäller myndighetsutövning. Det skulle också vara en säkerhet för läraren att veta att det finns någon annan som kan pröva. Jag är fullständigt övertygad om att varje lärare vill göra det som är rätt och riktigt för eleverna. Jag tror också på snabba kontakter med elevhälsovården så att eleven snabbt kan få hjälp om det uppstår problem. Det särskilda stödet i undervisningssituationen är också viktigt. I har man mycket individuellt stöd. Man har också storklasser. Det enskilda barnets behov är oerhört viktigt. Jag hade förmånen att besöka . Där har man jobbat med elever som inte lyckats förkovra sig tillräckligt för att klara gymnasieskolan. Jag blev imponerad över hur en annorlunda pedagogisk form gjorde att de eleverna klarade sig. Vi måste en gång för alla lägga fast att vi människor är olika. Det finns elever som av olika skäl inte kan ta till sig kunskap i den vanliga skolmiljön i och gymnasiet. Vi kan skapa former också för dem. Jag tror att det tillhör framtiden att hitta nya alternativa former för att alla effektivt ska kunna ta till sig kunskap. Vi har utgått från vad vi kan göra för att utgå från eleven. Där har vi en bit kvar. Vi kan inte allt. Jag sade tidigare att vi har vänt på det. Jag är övertygad om att vi har vänt på skutan. Vi är på väg åt rätt håll. Det har forskningen visat. (Applåder) I detta anförande instämde och (båda M). 85 Utbildningsminister (FP): Jag ska nämna något om friskolor. Regeringen har aviserat att vi kommer att tillsätta en parlamentarisk utredning om villkoren för friskolor. Bakgrunden är att vi gör bedömningen att det finns en ganska bred samstämmighet i om huvudinriktningen på ett antal regelförändringar som bör ske. Bakgrunden till att det finns en bred samstämmighet är en ny attityd från Socialdemokraterna som på sin partikongress tog beslutet att säga ja till att friskolor ska kunna drivas i aktiebolagsform och ge utdelning till ägare. erkänner vi från borgerligt håll mer än tidigare att det finns problem med den hittillsvarande lagstiftningen. Vi redovisade det före valet. Vi är beredda att diskutera detta. Det är ett ganska komplext lagstiftningsarbete, så vår bedömning är att alla partier bör vara med i det arbetet. Därför blir formen en parlamentarisk utredning. När jag hör inläggen här inser jag att en sådan utredning knappast kan komma fram till något som alla är överens om. Men vårt mål är en bred enighet mellan regeringen, Socialdemokraterna och . bör fråga sig varför det är så populärt bland föräldrar att välja friskolor. Jag känner många föräldrar som har barn i friskola, men jag känner ingen som väljer friskola för att de tycker att det är bra att ägarna berikar sig. Det är inte det som är drivkraften. Drivkraften är ofta att man tycker att den offentliga skolan har för låg kvalitet. Man bör fundera på vad som har skapat det. Det är skolpolitik. Föräldrar vill välja skolor som har en kunskapsinriktning. Det tror man att friskolor har mer av. har de det. Man vill ha skolor med ordning, reda och studiedisciplin. Man väljer friskolor för att man tror att de har det. har de det ibland inte, men det är föreställningen. Vi ska se till att den kommunala skolan har höga kunskapsambitioner och god studiedisciplin. Det måste vara politiken, inte att rulla tillbaka och ta bort betygen och kunskapsinriktningen i den kommunala skolan. (Applåder) I detta anförande instämde och (båda M). 86 (S): Vi socialdemokrater begärde den här debatten eftersom vi anser att det är nödvändigt att göra allt som står i vår makt för att snabbt vända den negativa kunskapsutvecklingen i skolor. Alla bär ett ansvar för att vända utvecklingen. Debatten blev tyvärr lite som förväntat. Regeringspartierna ägnar den åt att skylla ifrån sig och hävda att allt som behöver göras redan är gjort. Jag tycker att det är ett passivt förhållningssätt som inte duger. Jag vill dock tacka för en konstruktiv inställning och debatton i denna debatt där man faktiskt har talat om möjligheter att göra saker och ting men också fört ett annat resonemang än de andra partierna. Risken om man har detta förhållningssätt är uppenbar, nämligen att resultaten fortsätter att försämras och att skolsegregationen förvärras ytterligare i . Vi socialdemokrater har under debatten visat att det finns mycket mer som skulle kunna göras om den politiska viljan fanns om regeringen verkligen bestämde sig för att sätta barns och ungdomars rätt till kunskap i främsta rummet. Jag lyfte fram fyra exempel på viktiga reformområden som vi är övertygade om skulle lyfta kunskapsresultaten både på kort och på lång sikt. Det handlar om att investera och ha högre krav på lärarna. Det handlar om riktade resurser och en ökad styrning av kommunernas satsningar på skolan. Det handlar om mer undervisningstid. Och det handlar om en snabbare spridning av skolforskning. Dessutom handlar det om större fokus på kunskap och kreativitet. Goda exempel från både och andra länder visar att det inte alls behöver ta för att åstadkomma resultat i skolpolitiken. har varit uppe som ett exempel i debatten . Men också och McKinseyrapporten visar att det går att vända kunskapsutvecklingen på halva den tid som regeringen och räknar med att detta ska ta. Jag tycker att man har ett passivt förhållningssätt. Avslutningsvis: Jag hade förväntat mig att regeringen i detta allvarliga läge hade bjudit in partierna i riksdag till ett gemensamt arbete för att vända trenden. Något sådant kom inte. Jag hade förväntat mig att åtminstone några nya förslag hade kommit från regeringspartierna i detta allvarliga läge. Något sådant kom inte. Men vi socialdemokrater kommer i alla fall att ta initiativ till att bjuda in experter och forskare till en öppen hearing för att diskutera vad som ytterligare kan göras för att vända trenden i Kunskapssverige. (Applåder) I detta anförande instämde och (båda S). 87 (M): pekar på att individualisering innebärande att elevernas eget arbete ökar som lärarens roll har minskat är en av orsakerna till de försämrade kunskapsresultaten. Jag var själv lärare när som skolminister sade till alla oss lärare att hon inte ville ha auktoritära lärare som stod i katedern och lärde ut kunskap utan att hon ville ha elever som sökte sin kunskap själva. Det var just det som Per Thullberg sade, nämligen att om skolan hade varit mer inriktad på resultat och inte på process hade det som syns upptäckts mycket tidigare. Vi har en massa elever som har suttit runt om i och forskat, som det kallas, i stället för att lyssna på en välutbildad lärare som kunde ha inspirerat och entusiasmerat dem. Det finns mycket att vinna om vi kan förbättra elevernas resultat, dels för individen, dels för samhället. För individen innebär ett bättre resultat och en högre utbildning bättre hälsa, ett längre liv och en högre inkomst. För samhället innebär det mindre brottslighet, mer skatteintäkter, mindre sjukvårdskostnader och mindre arbetslöshet. Vi inom Alliansen investerar i utbildning. Men ett lands utbildningssystem reformeras inte på en mandatperiod. Kanske kommer resultaten att sjunka ytterligare innan de blir bättre igen. Vi har gjort mycket, och vi är redo att göra ännu mer. 88 (MP): Vi från har under debatten lanserat en del idéer och förslag om hur skolväsendet kan bli bättre. konstaterar vi att Alliansen vill bita sig fast vid att det alltid är någon annans fel. Det är någon annans fel att det går dåligt . visade McKinseyrapporten, som det har talats om här, att varje system, även det sämsta, kan uppnå förändring på maximalt men oftast under fyra, fem eller . ska det gå att förbättra ett uselt system. Regeringen har haft makten . Ändå skyller den allt misslyckande och att det går dåligt på de socialdemokratiska regeringarna. Det är synd. föddes ca 100 000 barn i . Dessa barn började i skolan som Alliansen tog över makten . Dessa barn kommer att genomgå en PISA-undersökning 20142015. Om det går dåligt för dessa barn som gått hela sin skoltid med alliansregeringens politik kommer det ändå inte att vara Alliansregeringens ansvar enligt regeringen. För drygt sedan sade nämligen skolministern att först om kanske , det vill säga , vill han ta ansvar. Inte ens för de barn som har gått hela sin skoltid med alliansregeringens politik vill man ta ansvar. Jag förundras över denna skylla-på-andra-attityd. 89 i (C): vill att alla skolor ska vara framgångsrika. Då behövs det kunniga och engagerade rektorer och lärare. Vi vill att makten flyttas närmare dem som möter elever och skapar förutsättningar för kunskap och kreativitet att nå målen. Lärares kompetens är en nyckelfråga. Vi tycker att bra lärare ska ha bra betalt, och vi vill se en bättre utveckling på det området än tidigare för läraryrket ska vara och är ett framtidsyrke. Det är kul när man hör sexåringar säga: Man kanske skulle bli lärare. Då säger man bara: Yes, du har fått en god bild av detta. Vi välkomnar att det är fokus på kvalitet i den nya skollagen och i det arbete som sker ute i många kommuner där man har bestämt sig för att vända sin kommuns resultat därför att man vill ge alla sina barn och ungdomar de bästa förutsättningarna. Det är oerhört viktigt att varje enskild elev lyckas. Men det är också oerhört betydelsefullt för oss som land och för vår konkurrenskraft att vi har välutbildade och kunniga invånare. vision är att vi då ska ha världens bäst utbildade befolkning. Då är varje steg i utbildningskedjan oerhört viktigt. Då är förskolan, , gymnasieskolan, särskolan, alla de olika delar som finns inom vuxenutbildning, den kommunala men också , högskola och universitet, folkhögskolorna och folkbildningen oerhört viktiga delar.