prot · GY0969 · 2011-03-09 00:00:00 — Som det nu är har vi ett linjärt tänkande med brytning av ändlig fosfor ur jordskorpan, vilket för övrigt är ett brott mot ett av systemvillkoren. Via åkern hamnar det sedan i ett förorenat rötslam eller som sediment i någon recipient. Många menar också att vi står inför ett peak fosfor, det vill säga att tillgången sinar och priset rusar. Ett akut problem är fosforns förorening av kadmium. Vi har talat om det förut här, men det tål att upprepas att det är en mycket lömsk och giftig tungmetall som är speciellt farlig för våra barn och gravida kvinnor. Framför allt är det njurskador och benskörhet som visar sig. I ett forskningsprojekt om metallers påverkan på hälsan, PHIME, har ny och intressant forskning presenterats i för en månad sedan. Där säger man att hela den europeiska befolkningen ligger på en kadmiumexponeringsnivå där vi riskerar hälsoeffekter. Forskarna kräver där stopp för vidare spridning av kadmium. Spridning av kadmium står i direkt strid med de av oss här i beslutade miljömålen. Kadmium ackumuleras i åkerjorden och har på många ställen nått farliga nivåer. Till exempel tas inte gröda till barnmat från speciellt utsatta jordar. Det lömska består i att kroppen inte gör sig av med kadmium, utan det ackumuleras under livet. För mig som gammal bonde är det obegripligt hur man kan försvara fortsatt giftspridning. Det här får kommande generationer dras med, och det är helt oförenligt med den hederskodex som säger att vi ska lämna efter oss en jord som är i minst lika gott skick som när vi tog över den. Varför ska vi inte beskatta det som är farligt? Varför vill regeringen göra det billigare att sprida kadmium? Ytterligare ett skäl till att föreslå skatt på konstgödsel är att det gör det ekologiska lantbruket relativt sett lönsammare, vilket skulle gynna en övergång till ekologisk produktion och att man på så vis snabbare når uppsatta mål om ekologiskt odlad areal. Det är ett lantbruk som drar nytta av det faktum att luften till består av kväve. Genom att dra nytta av kvävefixerande växter som klöver och ärtor kan den ekologiske bonden få kväveförsörjningen tryggad. Slutligen, fru talman, vill jag också påminna om att konstgödselskatten inte är föreslagen att försvinna in i något svart hål i statsbudgeten utan att den ska återgå till lantbruksnäringen, bland annat, , till Greppa näringen. Det är alltså för att finansiera sådana här miljöåtgärder. Med det får skatten en dubbel effekt. Jag har inte haft möjlighet att kommentera vad ni har sagt här tidigare. Därför tänkte jag ta tillfället i akt och säga till dem som säger att det inte spelar någon roll vad priset är på konstgödsel, att bonden strävar inte efter maximal skörd utan man strävar efter optimal skörd. Då spelar faktiskt priset roll. När man räknar ut sitt täckningsbidrag så gör man ju det för att få det maximalt. Då är konstgödselpriset en komponent och priset på spannmål en annan. Jag minns när konstgödseln var så billig att gödselstackarna fick ligga, så visst har priset en betydelse. Statistiken är oklar, och det var väl som talade om det. Där är vi överens, och då kan man inte hävda att användningen vare sig har ökat eller minskat som det ser ut . Någon sade att ekologiskt lantbruk använder traktor mer frekvent, men jag menar att detta inte alls är belagt. Skulle det visa sig att det är så är det även så att ekologiskt lantbruk binder in mer kol i marken genom en högre mullhalt i jorden. Det uppväger då den här traktorkörningen, menar jag. Att mullhalten ökar beror på att man har växtföljder där ingår som en förutsättning. Eftersom man inte kan lägga på något konstgödselkväve måste man ha med klöver i. sade att om man tar bort konstgödseln så sjunker avkastningen till en tredjedel. Jag menar att det kan den göra i en växtföljd där man bara har spannmål men inte i en ordentlig växtföljd där man har vall med. Jag tycker också att det är roligt att lyfter fram grönsaksodlingen i med deras ekologiska produkter. Det uppskattar jag särskilt! 95 (S): I har det varit lite av en tradition att politiken och näringslivet samarbetar för att få en utveckling på många områden. Det gäller inte minst inom bränslesektorn. När vi fick bort blyad bensin från marknaden skedde detta genom ett samarbete mellan staten och petroleumbranschen. Samma tanke var det när vi införde världens renaste diesel, en diesel som släpper ut betydligt färre partiklar och genererar mindre koldioxidutsläpp än den så kallade Europadieseln. Det är viktigt att staten och olika branscher kan göra sådana här överenskommelser och flytta fram positionerna, både inom miljö- och teknikområdena, och sedan stå för den överenskommelse man gjort. Återigen finns det ett förslag från regeringspartierna att man vill höja kostnaden för den mest miljöriktiga dieseln som saluförs i . Varför agera så att denna miljöriktiga diesel försvinner från marknaden och ersätts av ett sämre miljöalternativ? Ett sådant beslut innebär att det släpps ut betydligt fler partiklar i luften. Det drabbar mest barn i stadsmiljö. De får ett förkortat och mer sjukligt liv. Små luftföroreningar ökar risken för astma. kräver att regeringen i stället skärper kraven för att skona framför allt barnen i stadsmiljöerna. Ni som är aktiva i och alla andra ska veta att regeringspartierna gör precis tvärtom. Med utskottets förslag ökar utsläppen av partiklar, och barnens utsatthet ökar. Detta agerande ger upphov till att fler barn drabbas av astma och andra sjukdomar. Varför vill man detta, kan jag undra. Om det blir dyrare att bruka den miljövänliga dieseln kommer Europadieseln att ta över marknaden. Detta är negativt ur både hälso- och miljösynpunkt. Utskottsmajoritetens förslag är inte bra för klimatet. Det ger ökade partikelutsläpp i vår luft. Det riskerar barnens liv i våra städer och påverkar deras hälsotillstånd. Det är inte bra för svensk oljeindustri, men förslaget är bra för norsk oljeindustri. Den tydliga signalen till svensk industri blir nu att förutsättningarna för investeringar i miljö och hälsa i är kortsiktiga och att sådana investeringar innebär en stor ekonomisk risk. Framför allt: Lita inte på överenskommelsen med staten, i vilket fall inte när det sitter en högerregering och styr! För miljöns och folkhälsans skull borde signalen vara den omvända. Om den här följer den samlade oppositionens förslag i reservation 3 kommer vi att kunna stoppa det här förslaget. Jag hoppas att vi vid dagens votering trycker på rätt knappar så att majoriteten i salen återspeglas i det beslut som fattas. Rösta på reservation 3 för att värna miljön och värna barnen i vår miljö! Jag yrkar bifall till reservation 3. 96 (M): Jag kan börja där föregående talare slutade, med Europadieseln. Låt mig påminna om vad vi ska besluta om. Det är ju det som står i våra handlingar: Utskottet anser att det nu kan vara aktuellt att se över om skattedifferensen bör minska ytterligare. Det är just det man ska titta på. Jag tycker också att några talare här ska läsa Riksdag & Departement där en professor klart konstaterar att båda sidor egentligen har fel. Det är ingen större skillnad. Det är teknikutvecklingen som vi ska driva vidare. Det jag tycker är viktigt att komma ihåg, som motionärerna bland annat från och naturligtvis vet om, är att vi behöver lastbilen. Vi behöver bilen och även bussar för att kunna ta oss fram i ett ganska så avlångt land. Mitt hemlän är ett av de mest exportberoende länen i . Det är klart att det då också behövs olika former av transport. Vi vet att allt inte kan gå på järnväg. Därför är det tråkigt att vi eventuellt inte kan få genomföra den här utredningen, som kanske också, bara som lite plåster på såren, skulle ge lägre dieselpris mot . Jag tycker inte att man ska säga nej till att utreda den möjlighet som skatteutskottet har funderingar på. Jag ska också nämna reklamskatten. Där är vi politiskt överens. tycker jag verkligen att det är hög tid att den kommer bort. Vi är nog inte riktigt överens. Det finns nog någon som vill ha den kvar, tror jag. Men om vi tar reklamskatten som ett exempel kan vi notera att det är ungefär 4 700 som betalar in reklamskatt, i snitt om nu nollor och annat har kommit rätt. Annars är man snart på Youtube. Det brukar man bli om man räknar fel i den här kammaren. Jag är ordförande i , en hockeyklubb. Vi betalar in . Det tycker jag att man kan använda till annat som behövs. Knatteidrott kan ju vara bra. Punktskatten för tobak däremot är det 110 000 i som betalar in. De betalar in 10 miljarder. Det blir närmare 100 miljoner per inbetalare. Då kan man tycka att det är ganska effektivt. Men reklamskatten är synnerligen onödig. Jag hoppas verkligen att vår eminenta alliansregering kan se till att den tas bort när ekonomin nu går mot allt ljusare tider. Man får för övrigt in ungefär 300 miljoner på reklamskatten, men den drabbar som sagt väldigt många idrottsföreningar. Jag tänker också beröra handelsgödseln. Jag är ganska unik, tror jag, för jag bor på ett ställe i södra varifrån jag ser fyra mjölkbönder, och det är ju ett utrotningshotat släkte. Det vet alla. Från den här talarstolen har man pratat handelsgödsel, forskning och återföring. Hur ser det då ut? Är det den världen vi lever i, i en egen liten damm, eller är det så att vi måste ut på havet, , och inse att i EU med tanke på vad som händer med exempelvis det griskött som väller in tänker de nog inte ta bort handelsgödseln? Ska vi slå ut hela vårt svenska jordbruk så att vi inte får öppna landskap? Är det så vi ska ha det? talare har också sagt att eftersom det är en oljebaserad produkt kommer det här att lösas med automatik. Det ser vi . Det är väldigt höga handelsgödselpriser. Man kommer naturligtvis inte att använda mer än vad man behöver. Jag skulle också kunna fortsätta resonemanget, för forskningen är faktiskt inte riktigt överens när det gäller om ekoodlat är bättre för miljön eller inte. 97 (S): Jag satt på mitt arbetsrum och förberedde mig inför finansutskottets gruppmöte. Då hörde jag hänvisa till den debatt vi hade där hon påstod att vi socialdemokrater ville lägga extra pålagor på dem som har anställda. Det är märkligt att vi har så okunniga centerpartister både i den här debatten och i den förra debatten. I den förra debatten var det som påstod att vi socialdemokrater kräver kollektivavtal för dem som inte har några anställda. Har man ingen anställd har man inget avtal att teckna. Det trodde jag var ganska grundläggande att man förstod. För att lägga till rätta måste jag klargöra att har man ingen anställd finns det givetvis inga krav på kollektivavtal, men vi förutsätter att alla anställda här i har sjysta villkor, även de som är anställda hos bönder. Vi slåss för den svenska näringen. Det vi gjorde i det förra utskottets debatt var att slå vakt om en offentlig upphandling där vi ser till att kommuner och landsting går före, där vi ser till att kommuner och landsting faktiskt ställer krav på att svenskt kött ska köpas så att den svenska näringen ute i våra gles- och landsbygder kan överleva. Vad de svenska grisbönderna säger till oss är att de krav som ställs eller den borgerliga regeringens långsamma hanterande av de här kraven gör att de kommer att dö ut, att vi inte kommer att ha någon svensk julskinka över huvud taget. Det var det vi slogs för i den förra debatten. Att man vänder det till att påstå att vi kräver kollektivavtal är verkligen horribelt. Jag förstår att man vill pådyvla oss något som inte finns, men det är lite synd att sänka debatten till den nivån. Vi vill ha sjysta villkor för alla som jobbar. Vi vill ha bra villkor för våra svenska bönder och vi vill se till att bönderna överlever. Därför vill vi i den offentliga upphandlingen att man sätter sådana kriterier för kommuner och landsting att de ställer kvalitetskrav, att de ställer krav på hur mycket koldioxidutsläpp det ska vara i transporterna, att de kan se till att vi kan köpa kött från och från svenska bönder och så vidare. Det var det jag ville tillrättalägga. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 17 §.) 11 § Följdändringar inom skatte- och tullområdet med anledning av Lissabonfördraget Föredrogs skatteutskottets betänkande 2010/11:SkU27 Följdändringar inom skatte- och tullområdet med anledning av Lissabonfördraget (prop. 2010/11:52). Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 17 §.) 12 § Ändring av reglerna om uppgiftsskyldighet för ägare av elproduktionsenheter Föredrogs skatteutskottets betänkande 2010/11:SkU28 Ändring av reglerna om uppgiftsskyldighet för ägare av elproduktionsenheter (prop. 2010/11:57). Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 17 §.) 13 § Erkännande och verkställighet av beslut om förverkande inom Europeiska unionen Föredrogs justitieutskottets betänkande 2010/11:JuU16 Erkännande och verkställighet av beslut om förverkande inom Europeiska unionen (prop. 2010/11:43). 98 (M): antog ett antal slutsatser i syfte att fördjupa det straffrättsliga samarbetet inom unionen. En av dessa slutsatser var bland annat att principen om ömsesidigt erkännande av medlemsstaternas rättsliga avgöranden ska utgöra en hörnsten i detta samarbete. antog för rättsliga och inrikes frågor ett rambeslut rörande dessa frågor. utarbetade promemorian Verkställighet inom Europeiska unionen av bötesstraff och beslut om förverkande. Detta föranledde en lag om erkännande och verkställighet av bötesstraff inom Europeiska unionen, som trädde i kraft . I det lagförslag vi nu har på bordet är siktet inställt på beslut om förverkande. Med detta menas ett lagakraftvunnet beslut av domstol där utbyte av brott eller ersättning av kostnader som mottagits i samband med brott eller hjälpmedel som använts vid brott förklarats förverkade. Sådana beslut ska enligt lagförslaget kunna verkställas i annat EU-land om det finns fördelar med att verkställigheten sker där. Detta kan till exempel vara fallet när de aktuella tillgångarna eller föremålen finns i just den staten. Likaså ska lagakraftvunna beslut av domstol i annat EU-land kunna verkställas i om beslutet avser slutligt berövande av egendom på grund av brottslig gärning eller om det avser hjälpmedel vid brott. ansvarar för prövningen av sådan verkställighet. Lagförslaget innebär att det etablerade nordiska samarbetet på detta rättsområde nu utvidgas till att avse samtliga EU-länder. Den nu föreslagna lagen om erkännande och verkställighet av beslut om förverkande inom Europeiska unionen är en del av alliansregeringens insatser för att försvåra och förhindra brottslig verksamhet samt för att effektivisera bekämpningen av den brottslighet som i allt större omfattning rör sig över nationsgränserna. Genom stärkta möjligheter att förverka pengar, egendom och hjälpmedel som relaterar till brottslig verksamhet minskar det kanske viktigaste incitamentet till att begå brott, nämligen att tjäna pengar. i vår kommer också kammaren att behandla ytterligare åtgärder för att komma åt vinster från brottslig verksamhet. Det är en angelägen uppgift, inte minst för att skicka tydliga signaler om att brott de facto aldrig ska löna sig. I anledning av det nu anförda yrkar jag bifall till utskottets förslag. I detta anförande instämde (M). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 17 §.) 14 § Kontroll av Europols verksamhet Föredrogs justitieutskottets utlåtande /11:JuU21 Kontroll av Europols verksamhet (KOM(2010)776). Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 17 §.) 15 § En förnyad arbetsmiljöpolitik med en nationell handlingsplan 20102015 Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande 2010/11:AU3 En förnyad arbetsmiljöpolitik med en nationell handlingsplan 20102015 (skr. 2009/10:248). 99 HANS (FP): Vi ska debattera betänkande AU3. I detta betänkande behandlar arbetsmarknadsutskottet regeringens skrivelse En förnyad arbetsmiljöpolitik med en nationell handlingsplan 20102015. I ärendet behandlas också en följdmotion med anledning av skrivelsen och motioner om vissa relaterade frågor som väckts under den allmänna motionstiden . Sammanlagt 43 motionsyrkanden behandlas. Den nationella handlingsplanen som presenteras i skrivelsen ska genom att lyfta fram strategiskt prioriterade områden och insatser som är kopplade till dessa utgöra en grund för arbetsmiljöarbetet . I handlingsplanen presenteras ett antal konkreta åtgärder; avsikten är att ytterligare åtgärder ska kunna preciseras efter hand. Handlingsplanen är avsedd att gälla med en halvtidsavstämning . En utvärdering ska genomföras . Regeringens avsikt är att insatserna när det gäller arbetsmiljön ska bidra till den övergripande prioriteringen att bryta utanförskapet. Arbetsmiljöinsatserna ska motverka utslagning från arbetslivet och öka möjligheterna till inträde i arbetslivet. Arbetsmiljöpolitiken ska liksom vara inriktad på att minska riskerna att drabbas av olycksfall och sjukdomar, men även i högre grad än tidigare handla om att arbetsmiljön ska vara utvecklande och bidra till hälsa. Arbetsmiljön som framgångsfaktor och konkurrensmedel ska synliggöras bättre. Utskottet föreslår att skrivelsen läggs till handlingarna. Utskottet föreslår tillkännagivanden till regeringen om arbetsmiljöhänsyn vid offentlig upphandling och utarbetande av en lag om sluten kontanthantering i detaljhandeln. Båda grundar sig på en gemensam motion från Socialdemokraterna, och . I dessa delar har två reservationer lämnats av företrädare för , . Övriga motioner avstyrks. I dessa delar har företrädare för Socialdemokraterna, och lämnat elva reservationer. Jag överlämnar härmed betänkandet till debatt. 100 (S): Först vill jag passa på att yrka bifall till våra reservationer nr 1, nr 5 och nr 6. Vi ska dels debattera den skrivelse pratade om, En förnyad arbetsmiljöpolitik med en nationell handlingsplan 20102015, dels ta ställning till ett antal motioner om arbetsmiljöfrågor från allmänna motionstiden. En god arbetsmiljö gör det möjligt för fler att arbeta längre. Det kommer att bidra till att förstärka välfärden. Friska arbetsplatser vill vi alla ha. Det är positivt. Det är även avgörande för företagens utveckling, som i sin tur avgör samhällsekonomins utveckling och även arbetstagarnas ställning i arbetslivet. Allt detta kräver en arbetsmiljö och en arbetsmarknadspolitik värd namnet. Har vi det ? Svaret måste bli nej. Vi svarar så därför att vi har läst regeringens nationella handlingsplan för en förnyad arbetsmiljöpolitik. Den gör ingen glad. Den är egentligen kliniskt ren från pigga förslag. Här trängs inga reformer eller visioner. Vi ser alla en tudelad utveckling av arbetsmarknaden. En stor del erbjuder ganska goda villkor, intressanta och självständiga arbetsuppgifter i bra arbetsmiljöer. Där finns möjligheter till kompetensutveckling, karriär och stigande löner. Men problemen ökar även där. Det blir allt längre arbetstider. Det finns ingen övertidsersättning. Man får ökade krav på sig att ständigt vara tillgänglig. Man ska vara uppkopplad i hemmet gentemot arbetsgivaren även utanför arbetstid. Integriteten i arbetslivet naggas i kanten. Det finns de faktiskt många som har svårigheter att ta ut en sammanhängande fyraveckors semesterperiod. En annan del av arbetsmarknaden som växer starkt erbjuder något helt annat. Det är osäkra anställningsvillkor. Det är temporära, tillfälliga, anställningar. Det finns många med uppdelade arbetsscheman. Det är hårt uppstyrda arbeten utan eget inflytande över innehållet. Arbetstider och lön varierar från vecka till vecka. Det är repetitiva arbetsuppgifter med litet arbetsinnehåll. Vi ser en utveckling inom industrin till styckeindelning, där tiden för att utföra arbetsinnehållet går ned . Det är dåliga arbetsmiljöer. Det finns fler på arbetsplatser utan reglerade kollektivavtal. En kluven arbetsmarknad med lika kluvna arbetsmiljöer betyder att samhället också kommer att delas och klyvas eftersom arbetslivets villkor färgar av sig på samhället. sker en negativ trend i statistiken för både dödsfall och arbetsolyckor. Bara i min valkrets är det hittilldags två människor som olyckligtvis har omkommit på jobbet . Den ena var en kvinna uppe i som jobbade inom trähandeln, en GS-medlem, som blev överkörd av en truck. Den andra var en elektriker på min arbetsplats som dog under jobbet på i väldigt tragiskt. sker det olyckor som leder till att 4 000 människor hamnar i invaliditet. Det betyder 16 per arbetsdag. Den som då säger att vi kan vara ganska nöjda därför att vi ligger bra till internationellt sett med arbetsmiljön tänker inte på att det är 16 olyckor som leder till invaliditet. Då kan vi ju fråga oss, vilket vi naturligtvis gör. Möter regeringens handlingsplan något av de här bekymren? Man säger att den är framtagen i samråd med de fackliga organisationerna. Jag påstår att det är en lögn. Ni kan fråga vilken facklig organisation ni vill som själv har varit där. De säger att det har varit en envägskommunikation, att det har varit ren information. Det första regeringen sade var att detta är endast vår handlingsplan. Men man gömmer sig bakom beteckningen samråd. På så vis ger man en bild av att det här skulle vara någonting som är gemensamt mellan LO, TCO, och regeringen, vilket det inte är. I handlingsplanen skrivs det väldigt mycket, och det är många bra och fina ord i den. Det skrivs om att det behövs mer kunskap, att det behövs mer kunskapssamling och mer forskning. Det är också mycket fokus på , vilket är naturligt eftersom det är det viktigaste verktyget som regeringen och har för att kunna jobba längre ut och bättre med arbetsmiljöfrågorna. Men handlingsplanen beskriver inga konkreta insatser, och då blir man ju besviken. Varför prata om det här om man inte är beredd att göra någonting åt det? Jag tänkte därför att vi i den här debatten skulle få ett klargörande från majoritetens sida om alla de konkreta saker som ni säkert kommer att påstå finns i handlingsplanen. Då vill vi veta vilka de avgörande och konkreta frågorna är och vilka lösningar som finns i handlingsplanen. Nej, jag vill påstå att regeringen fortsätter på sitt avvecklingsspår. genomförs det färre inspektioner på arbetsplatserna, och vi vet varför. Ni skar ju ned antalet inspektörer. Det har naturligtvis varit kännbart för . skriver de i sitt äskande till regeringen att de vill ha mer resurser, och de gör det därför att de ser den negativa trenden när det gäller arbetsolyckor och dödsfall. De vill ha mer resurser för att kunna nå längre fram, därför att de nya trenderna och de nya hoten växer upp framför dem och framför oss alla. hänvisar naturligtvis till rekommendation som säger att det ska finnas en inspektör per 10 000 anställda. I ligger man på 1,85 och i på 1,78, men efter era härjningar från den borgerliga kanten har sjunkit ned till 0,7. Inte nog med det, utan vi vet, och det vet säkert också majoriteten, att har brist på kvalificerade analytiker och kompetent folk som kan jobba med regler och med informationsfrågor, som det också trycks på väldigt mycket i handlingsplanen, men också med det arbete som måste göras inom EU:s ram när det kommer nya direktiv och så vidare. Ni har inte gett dem tillräckligt med muskler för att klara av detta. Regeringen lade ned den samlade forskningen som fanns i det framgångsrika när det gick i graven. finns det ingen samordning av forskningen. Men skriver regeringen i handlingsplanen att det finns behov av en samordning. Så insikten har ramlat ned nu? Det är väl bra då. tog ni bort som gick till skyddsombudsutbildning. När man pratar med säger de att det är skyddsombuden som är fältarbetarna. De finns längst ut i kapillärerna. De är oerhört viktiga för alla på arbetsplatserna och för att ska kunna uppnå sina mål som är satta av regering och riksdag. regionala skyddsombud uppger nu att de nedskärningar som ni har gjort innebär att skyddsombud och arbetsgivare, som tidigare vände sig till för att få svar på frågor, nu vänder sig till de regionala skyddsombuden i stället.