prot · GY0960 · 2011-02-16 00:00:00 — Det skapar också möjlighet för Arbetsförmedlingen att följa upp och göra utvärderingar av sitt uppdrag. Vilken koppling detta förslag har till redan beslutade reformer var bland andra inne på. Arbetsförmedlingen har fått ett tydligare ansvar när det gäller människor som står långt från arbetsmarknaden. Det har medfört att insatser har riktats till nyanlända invandrare och långtidssjukskrivna. Förslaget är alltså en komplettering av de ändringar som redan är genomförda i budgetpropositionen när det gäller sjukförsäkringsreformen och etableringsreformen. Det förslag vi debatterar möjliggör för Arbetsförmedlingen att behandla dessa känsliga arbetsuppgifter. För att nyansera debatten ska vi dock komma ihåg att de känsliga uppgifterna ska vara lämnade i ett ärende, och handläggaren ska anse att uppgifterna är nödvändiga i ett visst ärende. Det kan till exempel röra hälsa. Det handlar om att enskilda personer ska kunna ges rätt stöd och service och kunna hänvisas till rätt arbete eller lämplig arbetsmarknadspolitisk insats. Det faktum att den enskilde har varit långtidssjukskriven, har ett funktionshinder eller har nedsatt arbetsförmåga kan kvalificera henne eller honom till en viss arbetsmarknadspolitisk insats. Det kommer endast att vara de handläggare på Arbetsförmedlingen som har behov av personuppgifterna som kommer att ha tillgång till dem. Ett slopat samtyckeskrav väcker dock frågan om hur den personliga integriteten ska skyddas. Förslaget innebär att en mängd känsliga och ömtåliga personuppgifter finns i databaserna. Här måste man göra en avvägning mellan skyddet och effektiviseringen. Arbetsförmedlingen har skyddsåtgärder med tekniska system, arbetsrutiner och rutiner för behörighetskrav som uppfyller Datainspektionens krav på ett fullgott behörighetssystem. Arbetsförmedlingen har informerat utskottet om arbetssätt och tidsplan, vilket tidigare talare tog upp. Man har även lämnat in ett pm till utskottet där det framgår att myndigheten har en handlingsplan för hur de känsliga och ömtåliga personuppgifterna ska behandlas med fullgott integritetsskydd. Arbetsförmedlingen kommer att ha ett samarbete med Datainspektionen om hur systemförändringarna kommer att ske. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 91 (V) replik: Vi har fått höra att detta inte kommer att innebära någon vidare inskränkning i skyddet av den personliga integriteten, för det är bara de handläggare på Arbetsförmedlingen som handhar det enskilda ärendet som ska ha tillgång till dessa uppgifter. Så borde det naturligtvis vara. Men precis som sade har vi fått information från Arbetsförmedlingen om att det inte ser ut så . Tvärtom har Datainspektionen slagit ned på och Arbetsförmedlingen medgett utan omsvep att det system, de rutiner, de tekniska lösningar, den utbildning och den behörighetsbegränsning som krävs för att detta ska fungera inte kommer att finnas på plats förrän . Om den begränsade behörigheten ska kompensera för den integritetsförlust som det innebär att man inte längre ska ge sitt samtycke till att Arbetsförmedlingen behandlar dessa personuppgifter, varför är det då så förtvivlat viktigt för den borgerliga majoriteten att klubba igenom lagändringen nu i stället för att vänta in att de tekniska systemen och alla skydd som ska kompensera finns på plats? 92 (M) replik: Det finns en rad skäl till att samtyckeskravet bör tas bort. Vi vill ha en mer effektiv arbetsförmedling; det var vi överens om. Vi har målgrupper som Arbetsförmedlingen har ett utökat ansvar för, som nyanlända, långtidssjukskrivna och så vidare. kommer hela systemet att vara på plats. har också fått information i utskottet och via pm om att så länge rutinerna inte finns på plats får systemet inte användas. Man får inte samköra system med känsliga uppgifter innan man uppfyller behörighetskraven. 93 (V) replik: Då blir det ännu mer obegripligt att majoriteten inte har brytt sig om att lyssna på Datainspektionen. Det är den myndighet vi har för att kontrollera att den personliga integriteten inte sätts ur spel i samband med behandling av personuppgifter och i samband med att man inför nya datasystem, rutiner och liknande. Det är flera personuppgifter som ska behandlas hos Arbetsförmedlingen. Det handlar om flera känsliga uppgifter människors sjukdomshistoria är väldigt integritetskänsliga uppgifter. Därför finns det all anledning att se till att man stärker skyddet mot att uppgifterna kan hamna i fel händer och läcka vidare. Det har snarare blivit ett större behov av att hålla tätt i Arbetsförmedlingens datasystem . Jag tycker inte att motiveringen fungerar. Jag vill upprepa det som Datainspektionen säger. Man bejakar att man inför e-förvaltning och datoriserar ärendehandläggningen. Det håller vi i också med om, men vi menar att man inte kan göra det på bekostnad av den personliga integriteten på det sätt som ni gör, där det inte går att garantera att uppgifterna stannar hos de personer som måste ha dem. Jag tycker inte att jag har fått svar på varför det är så viktigt att genomföra den här lagändringen långt innan de system finns på plats som ska garantera att uppgifterna inte läcker ut och används på fel sätt. 94 (M) replik: Om förslaget bifalls i kommer Arbetsförmedlingen att kunna ta bort kravet på samtycke det är målet för uppgifter som behandlas med anledning av nyanlända flyktingar och framtagande av avidentifierad statistik. I den övriga verksamheten kommer kravet på samtycke att stå kvar tills Arbetsförmedlingen har tydliggjort för regeringen och tillsynsmyndigheten att de känsliga och ömtåliga personuppgifterna behandlas på ett sådant sätt att man inte kränker den personliga integriteten. Man ska ha ett fullgott integritetsskydd. Den handlingsplanen har både jag och fått ta del av. 95 (S) replik: Vi socialdemokrater har ju sagt att vi kan förstå borttagandet av samtyckeskravet med tanke på de fördelar som det kan innebära för den enskilde. Det kan också effektivisera arbetet för myndigheten. Vi har dock en reservation som gäller hur detta har hanterats som vi yrkar bifall till och som jag tog upp i mitt anförande. Vi tycker att det är viktigt att man gör allt som över huvud taget går att göra för att förbättra den ineffektiva och misslyckade arbetsmarknadspolitik som den moderata regeringen står för. Jag ställde en del andra frågor i mitt anförande. Det skulle vara intressant att höra varför det bara är den här detaljen som man är beredd att hantera. Varför anser man att det är så viktigt att sekretessbelägga fas 3-anordnarna så att man inte kan gå in och på ett vettigt sätt studera den åtgärden och se hur den fungerar? Varför vill man skapa regelverk som gör det oerhört svårt att administrera arbetslöshetsförsäkringen när det gäller både avgifter och regelverk för den arbetslöse? Varför medverkar man till att skapa en sådan arbetssituation på Arbetsförmedlingen att personalen inte kan utföra sina arbetsuppgifter på ett rimligt sätt? Här skulle man verkligen kunna göra stora framsteg när det gäller effektiviteten. Man skulle kunna få upp arbetsmarknadspolitiken ur det träsk där den moderata arbetsmarknadspolitiken ligger . Vi säger att vi, med de reservationer vi har, kan respektera förslaget med sina fel och brister. Men vi förstår inte varför man inte vill åtgärda de stora problemen. 96 (M) replik: Den här debatten gäller förslaget om att kravet på samtycke ska tas bort. Det är glädjande att vi är överens om att kravet ska tas bort. Som var inne på handlar det om effektivitet för Arbetsförmedlingen så att de kan ägna sig åt att förmedla jobb. Det är viktigt. Fas 3 är egentligen en helt annan debatt. Jag har också tagit del av olika rapporter. Det har nämnts att sex av tio lämnar innan de når fas 3. Men det är, som sagt, en helt annan debatt. Det är glädjande att Socialdemokraterna är med när det gäller det vi debatterar . 97 (S) replik: Jag vill vara tydlig med att vi har reservationer när det gäller hur det här ärendet har hanterats, vilket jag pekade på i mitt anförande. Vi tycker att det är viktigt där är vi Socialdemokrater pragmatiska att allt som kan göra situationen bättre för dem som drabbas av arbetslöshet måste göras , liksom allt som kan göra det enklare för de företag i vårt land som inte klarar av att rekrytera eftersom regeringens misslyckade arbetsmarknadspolitik innebär ett stort rekryteringsbehov som inte tillfredsställs. Allt som kan reducera misslyckandet är naturligtvis bra. Min fråga till som representant för det ledande regeringspartiet och det ledande partiet i den riksdagsminoritet som har regeringens stöd här i kammaren var: Varför vill man inte åtgärda de stora effektivitetsproblemen i arbetsmarknadspolitiken? Om man inte hade kunnat luta sig emot att detta skulle kunna innebära fördelar för den enskilde eller förbättra effektiviteten för myndigheterna skulle det naturligtvis inte ha funnits någon anledning att genomföra lagändringen och ta bort samtyckeskravet. Det är fullständigt obegripligt för den som lyssnar på debatten varför står fast vid att man ska sekretessbelägga fas 3-anordnarna, varför försvarar en orimlig arbetssituation för Arbetsförmedlingens personal och varför tycker att det är rimligt att arbetslöshetsförsäkringen är belagd med sådana administrativa problem att den knappt går att hantera. 98 (M) replik: Som framgått av det har sagt har Socialdemokraterna ett tillkännagivande där man lyfter upp betydelsen av att Arbetsförmedlingen har sina system och arbetsrutiner på plats , att man har regler och rutiner för hur man ska behandla de känsliga personuppgifterna och att man garanterar en fullgod datasäkerhet och ett fullgott integritetsskydd. Detta stöder både jag och regeringen. Det framgick även i arbetsmarknadsutskottet att Datainspektionen ska vara delaktig i lösningarna. Socialdemokraterna efterlyser en konsekvensanalys och att Arbetsförmedlingen redogör för behörighetssystemet. Det tycker vi också är bra. Även Justitiekanslern har påpekat att det är viktigt att det sker en regelbunden utvärdering av hur regelverket tillämpas i praktiken. Jag hoppas att alliansen i utskottet och även följer upp det. Den här debatten handlar, som sagt, om samtyckeskravet. Sköter vi uppföljningen lär vi återkomma och debattera ämnet. 99 HANS (FP): Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i arbetsmarknadsutskottets betänkande 4. Det finns en rad sakliga skäl som talar för att kravet på samtycke bör tas bort. Det handlar om att kunna åstadkomma en mer effektiv och rättssäker verksamhet genom så kallad e-förvaltning och genom ett helt digitalt ärendehanteringssystem. Kravet på skriftligt samtycke för all digital behandling av personuppgifter som i lagen definieras som känsliga och ömtåliga begränsar Arbetsförmedlingens möjligheter till hantering av digitala dokument. Som sägs i propositionen medför Arbetsförmedlingens utökade ansvar för målgrupper som nyanlända invandrare och långtidssjukskrivna även ett ökat behov av att kunna behandla känsliga uppgifter och ömtåliga personuppgifter. Det nuvarande kravet på skriftligt samtycke skapar en omfattande administration enligt särskilda rutiner, vilket gör verksamheten mindre effektiv och mer resurskrävande. Kravet på samtycke innebär att Arbetsförmedlingen inte kan handlägga och fatta beslut i vissa typer av ärenden i sitt handläggningssystem om den enskilde inte har lämnat sitt samtycke till behandlingen. Som exempel kan nämnas att Arbetsförmedlingen i ärendehanteringssystemet inte kan handlägga ärenden om till exempel arbetslivsintroduktion eller nystartsjobb där kvalificeringsgrunden är långvarig sjukskrivning eftersom det faktum att någon är anvisad till någon av dessa insatser indirekt avslöjar en känslig personuppgift som rör hälsa. Dessa ärenden måste därför handläggas manuellt enligt särskilda mer resurskrävande rutiner. handläggning leder till sämre service för den enskilde. Bland annat innebär det att den enskilde inte på samma sätt som andra kan matchas mot lediga arbeten i hela landet. Om kravet på samtycke tas bort kommer fler typer av ärenden helt enkelt att kunna handläggas i ärendehanteringssystemet. Enligt förarbetena till lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare bör överföringen av information mellan de samverkande myndigheterna så långt som möjligt ske automatiskt. Som skäl för detta anges att det är genom en väl fungerande informationsöverföring mellan myndigheter som ärendehanteringen kan effektiviseras, kontrollen av utbetalningar av statliga medel kan tryggas och förebyggande av att felaktiga utbetalningar görs kan ske. Dessutom kan ett effektivt informationsutbyte medföra att handläggningstiderna för ett ärende kortas och beslut om skilda förmåner fattas snabbare. Servicen till den enskilde kan därigenom förbättras. Vidare kan antalet återkravsärenden reduceras. Arbetsförmedlingen får i en arbetsmarknadspolitisk databas endast behandla sådana känsliga personuppgifter som avslöjar etniskt ursprung eller som rör hälsa. Behandling av känsliga personuppgifter förutsätter också att uppgifterna har lämnats i ett ärende eller är nödvändiga för handläggningen av det. Vi i fäster särskild vikt vid att de nya rättsliga möjligheterna att behandla känsliga personuppgifter inte ska kunna användas förrän det finns rutiner och tekniska lösningar som garanterar ett fullgott integritetsskydd. De föreslagna förändringarna bör kunna underlätta Arbetsförmedlingens verksamhet, vilket innebär att personella resurser kan frigöras och i stället kan användas för ett mer aktivt förmedlingsarbete. Att ta bort kravet på samtycke är också en förutsättning för att Arbetsförmedlingen ska kunna använda sig av ett system med direkta elektroniska överföringar av information om känsliga och ömtåliga personuppgifter mellan förmedlingens databaser och till exempel och databaser. Ett annat viktigt skäl är att öka förutsättningarna för att följa upp och utvärdera verksamheten, något som , , framfört i sitt remissyttrande. Ett krav på samtycke leder generellt sett till en sämre datakvalitet. Även sett ur Arbetsförmedlingens perspektiv kan kravet på samtycke leda till ofullständig och mindre tillförlitlig avidentifierad statistik, vilket försvårar uppföljning och utvärdering av Arbetsförmedlingens insatser. Detta handlar i grunden om att Arbetsförmedlingen på ett effektivt och rättssäkert sätt ska kunna erbjuda bra och fungerande insatser som är anpassade till den enskildes behov. Det gäller inte minst grupper som ofta står långt från arbetsmarknaden, till exempel nyanlända flyktingar och långtidssjukskrivna. Om lagförslaget inte genomförs kommer regeringens och målsättning att informationsöverföringen mellan myndigheter ska effektiviseras inte att kunna uppnås i Arbetsförmedlingens verksamhet. Även Arbetsförmedlingens interna arbete för en effektivare handläggning genom så kallad e-förvaltning kan försvåras. Vi i Alliansen , , och ansluter oss med detta till regeringens bedömning att ett slopat krav på samtycke för behandling av känsliga och ömtåliga personuppgifter kan motiveras av viktiga allmänna intressen. Ett slopat krav på samtycke väcker dock frågan om hur den personliga integriteten kan skyddas. Som anges i propositionen kan förslaget antas medföra att en viss ökad mängd känsliga och ömtåliga personuppgifter kommer att hanteras i de arbetsmarknadspolitiska databaserna. Detta kan innebära en ökad risk för att otillbörliga intrång sker i den personliga integriteten. Utgångspunkten i propositionen har varit att förslaget ska utgöra en lämplig avvägning mellan intresset av skydd för den enskildes personliga integritet och kravet på effektiva och ändamålsenliga rutiner för Arbetsförmedlingens verksamhet. Frågan är om lagstiftningen kan erbjuda ett sådant skydd för den enskildes integritet att det kan anses att tillräckliga skyddsåtgärder har vidtagits. I propositionen görs en genomgång av regleringen för Arbetsförmedlingen jämfört med den för och . Det är en analys som Datainspektionen har efterlyst. Det gäller de ändamål för vilka behandling av personuppgifter är tillåten, vilka personuppgifter som får behandlas för ett visst ändamål och vilka känsliga personuppgifter som över huvud taget får behandlas och kriterier för detta, begränsningar av tillåtna sökbegrepp, regler om så kallad direktåtkomst och intern behörighetstilldelning och gallringsregler. Jämförelsen utmynnar i att regleringen för Arbetsförmedlingens del, även när det nu framlagda förslaget har genomförts, ger ett skydd som får anses vara likvärdigt med det som gäller för de två andra myndigheterna. Regeringen drar slutsatsen att de begräsningar som ligger i ändamålsregleringen och den detaljerade regleringen av de uppgifter som får behandlas tillsammans med det skydd för uppgifterna som ges genom bestämmelserna om sekretess i offentlighets- och sekretesslagen får anses utgöra ett tillräckligt skydd för den personliga integriteten. Vi i Alliansen delar regeringens bedömning angående detta. 100 (C): Dagens debatt handlar om förslaget till ändring av behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. I huvudsak är det en följd av sjukförsäkringsreformen och etableringsreformen. Förslaget innebär att kravet på samtycke för behandling av vissa känsliga uppgifter tas bort. Det sker för att säkerställa att viktiga och relevanta uppgifter finns med i beslutsunderlaget och för att öka möjligheten till en korrekt behandling av ärendet hos Arbetsförmedlingen. För att uppgifter ska lämnas i ett ärende krävs det självklart att de är nödvändiga för handläggningen. Arbetsförmedlingens utökade ansvar för långtidssjukskrivningar av nyanlända invandrare har ökat behovet av att kunna behandla känsliga och ömtåliga personuppgifter i myndigheten. Den föreslagna förändringen frigör personella resurser, och Arbetsförmedlingen kommer att kunna arbeta på ett mer likvärdigt sätt när det gäller tillgång på känslig information, vilket och redan gör. Med ett bredare underlag ges förutsättningar för en mer effektiv och rättssäker hantering. Förändringen ökar också förutsättningarna för att följa upp och utvärdera verksamheten med bättre statistik som dessutom är mer tillförlitligt avidentifierad. Med denna förändring kommer också ett större ansvar och krav på ett förändrat arbetssätt hos Arbetsförmedlingen. Det blir än viktigare än tidigare att endast de handläggare hos Arbetsförmedlingen som verkligen har behov av personuppgifterna har tillgång till dem och att dessa handläggare inte har tillgång till fler uppgifter än som krävs för handläggningen. Målet är att Arbetsförmedlingens tekniska system, arbetsrutiner och rutiner för behörighetstilldelning uppfyller Datainspektionens krav på fullgott behörighetssystem. Att dessa rutiner är på plats är en förutsättning för att Arbetsförmedlingen ska övergå till ett digitalt ärendehanteringssystem. Mot förslaget finns kritik när det gäller integritetsskyddet för de personer som det berör. Det är en viktig fråga som också regeringen och utskottet har beaktat vid hanteringen av frågan. Denna aspekt måste vägas mot möjligheten att handlägga komplicerade frågor med ett bra beslutsunderlag. Arbetsförmedlingen har genom två stora reformer sjukförsäkrings- och etableringsreformen fått nya uppgifter som kräver beslutsunderlag från andra berörda myndigheter. Den förändring som vi föreslår krävs, anser vi, för att dessa nya uppdrag ska kunna genomföras på ett effektivt men framför allt på ett mer rättssäkert sätt. Ytterligare farhågor har framförts om att Arbetsförmedlingen inte har system på plats som möter kraven på hur känsliga uppgifter ska hanteras. I pågår ett arbete för att förordningsföreskrifter där krav ställs på ökad datasäkerhet och på ett förbättrat system för behörighetskontroll hos Arbetsförmedlingen ska vara på plats när lagen träder i kraft. Det finns också krav på att Datainspektionens synpunkter ska inhämtas och beaktas i arbetet. Det säger även de rapporter vi fick när Arbetsförmedlingen och Datainspektionen var hos oss på utskottsmötet. Arbetsförmedlingen kommer att få regler om behörighetstilldelning och åtkomstkontroll och utbildning i behandling av personuppgifter. Avslutningsvis vill jag poängtera att de nya rättsliga möjligheterna att behandla känsliga personuppgifter inte ska kunna användas förrän det finns rutiner och tekniska lösningar som garanterar ett fullgott integritetsskydd. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 4. 101 (MP) replik: Jag tackar för en bra redogörelse för läget. Jag har en fråga som gäller något jag också funderade på när tidigare företrädare för Alliansen pratade. Jag tycker inte att man riktigt har berört det. Varför beaktar man inte det som kom fram under utskottsmötet, nämligen Datainspektionens ingång till detta? Ingen av oss är expert; det tror jag att vi är överens om. Det är Datainspektionen som är expert, och det är den som ska försöka tillgodose de krav på integritetsskydd som finns och som vi alla ställer. Det gäller i synnerhet en person som , som representerar ett parti som verkligen vill lyfta upp integritetsskydd och rättssäkerhet. Datainspektionen säger att om systemet var på plats skulle den inte ha någonting att invända mot förslaget. Då är allting grönt, kan man tycka. Problemet är att systemet inte är på plats. Precis som tog upp här tidigare kommer det att dröja . Jag menar att det är oerhört viktigt att ta detta i beaktande. Min fråga till är: Varför väntar man inte till dess att systemet är på plats? Jag har inte riktigt fått något svar på det. 102 (C) replik: Då hoppas jag att jag kan ge ett bra svar till . Det är helt rätt att Datainspektionen var kritisk till det första förslag som regeringen lade fram. Regeringen jobbade därför också om den med utgångspunkt från de synpunkter som kom in från Datainspektionen. Som lagförslaget ligger , när allt är på plats, säger Datainspektionen att de krav den har ställt är uppfyllda. Varför gör vi då detta nu och väntar inte tills allt är på plats? Det är den fråga som ställer till mig. Det förslag vi lägger fram har två olika delar. Det ena handlar om samtycket och det andra om tekniken att använda sig av digital överföring av dokument. Det som gäller samtyckeskravet är klart att sätta i gång genast. I den andra delen handlar det om att Arbetsförmedlingen får sitt system på plats. För hela myndigheten ska det vara på plats , men jag utgår från att det kommer att arbetas fram delvis och mycket väl kan finnas på plats tidigare i delar som tillmötesgår kraven. Men i den del som handlar om samtycke är det redan från som gäller. 103 (MP) replik: Jag tackar för klargörandet. En fråga som jag också vill ställa handlar om situationen när det gäller systemet som det har funkat fram till . På en direkt fråga till Arbetsförmedlingens representanter svarar de att de inte riktigt vet hur många som inte gav samtycke. Det handlar om det enormt stora problem som vi nu ska lagstifta om och som Datainspektionen i vissa delar fortfarande har varit kritisk mot. berättade nu om hur det har varit i de andra delarna. Vi rullar ut ett system som är känsligt. Det kan finnas vissa integritetskränkande faktorer här som vi inte riktigt har räknat med. Vad är det då som vi ska åtgärda? Vi ska inte ha en lag eller en förordning som inte syftar till att åtgärda något. Det vi ska åtgärda gäller bland annat detta att det finns de som inte ger sitt samtycke. På frågan om ifall detta är ett stort problem och hur många det gäller hade man inget svar. Har eller någon från Alliansen en aning om ifall detta är ett stort problem? Är det ett stort antal personer som inte ger sitt samtycke? Ska vi därför behandla uppgifterna med automatisk databehandling? 104 (C) replik: Jag tror inte att det stora problemet handlar om ifall man inte har gett samtycke. Däremot har processen för att komma fram till ett samtycke tagit tid. Det blir betydligt effektivare . Det är den ena biten. Den andra biten är att skydda integriteten.