prot · GY0948 · 2011-01-26 00:00:00 — Jag ska uppehålla mig vid den myndigheten eftersom det är den jag har bäst erfarenhet från genom en mandatperiod i justitieutskottet och genom att jag har varit ledamot både i och i insynsrådet. Jag har motionerat om att införa en fristående inspektion av Kriminalvården som även skulle kunna ta emot förslag och klagomål från intagna. Många anser att tillsynen av Kriminalvården kan förändras och förstärkas. JO gör det. Ledningen för Kriminalvården gör det. Utredningen om Kriminalvårdens effektivitet landade i att föreslå en ny fristående tillsynsmyndighet. konstaterade utredningen att förslaget kräver fördjupad analys; det är säkert så. Avvägningar måste göras för att hitta en bra gränsdragning till JO och JK och andra myndigheter. Man behöver troligen dra lärdom av erfarenheter från liknande internationell verksamhet. Därför är det viktigt att frågan analyseras noggrant inom . På min motion fick jag svaret att frågan bereds inom departementet. Utredningen om Kriminalvårdens effektivitet har offentliggjorts. Kriminalvården har sagt sin mening om förslagen, och beredningen fortsätter. Det finns skäl att lyssna när JO, som arbetar i och medborgarnas tjänst, påtalar att flertalet av de frågor som de bereder kan hanteras bättre i ett annat sammanhang. Därför är detta en fråga som vi i följer. För övrigt tycker jag att JO:s ämbetsberättelse talar för sig själv. Mot bakgrund av de långa handläggningstider som JO pekar på i rättsväsendet vill jag avsluta med att säga att det finns all anledning att fortsätta Alliansens arbete för att stärka och effektivisera rättsväsendet. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 19 §.) 12 § Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning Föredrogs betänkande 2010/11:KU10 Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. 34 (MP): Vi har pratat om JO och nödvändigheten av att göra vissa förändringar för att bättre kunna hantera och den växande mängden ärenden där och om hur JO ska fungera bättre . går vi över till ett ärende som inte handlar om de myndigheter som JO hanterar utan om regeringen. Det åligger att granska regeringen. har vi i delat upp granskningen i två delar. Den ena, som vi kallar allmän granskning, handlar mer om hur fungerar. Den andra är en särskild granskning som går in på de enskilda statsråden och de anmälningar som enskilda riksdagsledamöter gör till KU som vi diskuterar och går igenom. Det betänkandet brukar vi avge . Det kommer ett sådant också . handlar det alltså om den allmänna granskningen och om hur fungerar. Det har gjorts ett antal genomgångar från kansliets sida. Vi har några noteringar. Jag ska ta upp ett par av dem. Jag är glad att vi är överens i allt väsentligt. Det finns ingen anledning att riva upp himmel och jord i politiska dueller när det gäller sådana här frågor. Det är ju viktigt för oss alla att vi har ett regeringskansli som fungerar. Vi uppmärksammar att det är för långa handläggningstider på . Utskottet har gjort en särskild genomgång när det gäller Försvarsdepartementet och . Det visar sig att det är många ärenden som det tar innan man hanterar. Det gäller särskilt ansökningar om att ta del av allmänna handlingar. Det är inte bra. Att få ta del av allmänna handlingar är en viktig del av den svenska demokratin. Det är en lång tradition som vi är stolta över. Det är därför viktigt att ser till att det fungerar praktiskt. När enskilda och journalister begär handlingar ska skyndsamt se till att de får handlingarna. Det kan ibland finnas skäl till att det dröjer. Det kan vara ärenden som berör flera departement, och det kan vara sekretessfrågor. Men bör se till att man skaffar sig bättre rutiner för att få handläggningen att fungera och att den som begär allmänna handlingar får dem . En annan fråga som vi går in på i betänkandet handlar om hur regeringen styr. Vilka tekniker ska man använda? Ska man använda regleringsbrev eller författningar? En regering kan styra på många olika sätt. En slutsats i betänkandet är att regeringen i större utsträckning bör använda författningar. När det handlar om föreskrifter i regleringsbrev som har betydelse för allmänheten och återkommer år bör man i större utsträckning använda författningar. Det ska inte styras på ett sätt som inte är så öppet och transparent som möjligt. Man ska gå över till att använda författningar när det är möjligt och när de föreskrifter som man diskuterar har betydelse för allmänheten. Jag yrkar på godkännande av utskottets anmälan. 35 (S): Betänkandet om granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning är ett intressant betänkande. Ett enigt utskott pekar på brister i regeringens handläggning och agerande i flera fall. Enigheten är en tydlig fingervisning om allvaret bakom resonemanget och de markeringar som gör. Jag förutsätter att regeringen tar fasta på det som redovisas i betänkandet och gör något åt det som vi pekar på. Som säger finns det ingen anledning att riva upp himmel och jord, men jag vill peka på några tendenser som har framkommit i granskningen. Vi kan notera att har ökat från 3 608 personer till 3 2010. I ett annat betänkande har konstaterat att kostnaderna för ökat med ungefär 1,1 miljard . I det betänkandet konstateras också ett ekonomiskt överskott i . I det betänkande vi behandlar konstaterar vi att staben på statsrådsberedningen, det vill säga den personalgrupp som finns närmast statsminister , har ökat från 100 till 163 personer . Den tydliga trenden är en ökad personalstat inom . Det ska naturligtvis ställas i relation till de omfattande rationaliseringar som sker i övriga statliga verksamheter. De planerade neddragningarna med 1 500 personer inom är ett tydligt exempel. utlokaliserade statliga verksamheter dras in och bolagiseringar återlokaliserar verksamhet till , och statlig service i landsbygdsområden urholkas. Vi kan också konstatera att antalet statssekreterare har ökat från 2006 till 2010. Bland dem finns den nyinrättade statssekreterartjänsten för kommunikation i Statsrådsberedningen som innehas av den förre moderate partisekreteraren . En statssekreterartjänst av detta slag har funnits. Detta gör det naturligtvis nödvändigt att pröva rimligheten i tjänsten i förhållande till 23 och 27 paragraferna i förordningen för instruktion för . Dessa paragrafer går i korthet ut på att statssekreterarna närmast under statsråden ska leda arbetet, svara för planering och samordning i ett departement och se till att arbetet följer planen. Vilken roll Per Schlingmanns tjänst har när det gäller dagliga arbetsledande uppgifter i är, trots att en mängd frågor har riktats till Statsrådsberedningen, oklart. I medierna har denna tjänst betecknats som en propagandaminister eller spinndoktor, och det har ifrågasatts om detta är en tjänst som hör hemma i de politiska partierna. uttalar, vilket jag tycker är bra, att man utgår från att regeringen inte utnyttjar sin frihet att inrätta tjänster som ligger utanför föreskrivna uppgifter. Utskottet noterar också att tjänsten funnits att det inte går att bedöma innehållet i de arbetsuppgifter som tjänsten innefattar. Än så länge är läget i fråga om det rimliga i Per Schlingmanns tjänst oklart. I praktiken innebär det att vi från socialdemokratiskt håll kommer att återkomma i ärendet när det har gått ytterligare tid. Vi anser att det är viktigt att regeringen inte utnyttjar friheten att anställa medhjälpare på ett sådant sätt att det strider mot instruktionen för . Ett väl fungerande regeringskansli förutsätter också väl utvecklade rutiner för överklagande av förvaltningsärenden. Möjligheten till överklagande och att inom rimlig tid få sin sak prövad är ett viktigt inslag i den demokratiska beslutsprocessen. I årets granskning har KU gått igenom totalt 22 förvaltningsärenden inom som har överklagats. Utskottet har noterat att i 4 av de 22 fallen har handläggningstiden varit mycket lång. Tyvärr tycks en del av förklaringen vara att inga åtgärder har vidtagits . Långa handläggningstider av detta slag är inte acceptabla. Av den orsaken är det rimligt att konstatera att åtgärder borde ha satts in tidigare. Enligt lag har alla svenska medborgare rätt att ta del av allmänna handlingar, detta för att främja allsidig upplysning och ett fritt meningsutbyte. Allmän handling ska enligt gällande regelverk utlämnas efter att en begäran presenterats. KU har i granskningen av detta inom Försvarsdepartementet och kommit fram till att det finns tydliga brister i handläggningsrutinerna där tiden för utlämnande av allmän handling är omotiverat lång. Mediantiderna är på UD och på Försvarsdepartementet. Den genomsnittliga tiden för utlämnande är . Det gäller samtliga fall med krav på utlämnande av allmän handling, vilket är mycket anmärkningsvärt och kräver en rejäl översyn. När det gäller upphandling av informationstjänster och rekryteringsstöd noteras det i granskningen att det finns brister i upphandlingarna. Det handlar om sådant som bristande redovisning av muntliga kontakter, frånvaro av förfrågningsunderlag och avtal, efterhandsanteckningar i ekonomihanteringssystemet som inte anses tillräckliga och direktupphandling i stället för avrop från gällande avtal. Här finns i utskottet en tydlig uppfattning om att det måste ske förbättringar från sida. Granskning har också skett under rubriken i regleringsbrev eller författningsreglering. Här pekas på vikten av att regeringen klarar ut oklarheten med kopplingen mellan anslag och föreskrifter i regleringsbreven i förhållande till myndigheterna. Detta har tidigare berört, men jag vill också notera att det är viktigt att regleringsbreven får en sådan utformning att grundlagsenligheten i dem inte kan ifrågasättas. En viktig del i KU:s granskning i detta ärende är framtagande av ståndpunkter och instruktioner inför möten i EU. Granskningen bygger på regeringens grundläggande informationsskyldighet om att informera om sina ståndpunkter i olika EU-frågor. Förberedandet av svenska ståndpunkter måste ske på ett sådant sätt att det motsvarar det så kallade beredningskravet. Den granskning som har genomförts visar att det saknas så kallade instruktioner i en sjättedel av de granskade ärendena. Utskottets ståndpunkt är att det endast undantagsvis är acceptabelt att instruktioner inte upprättas inför en förhandling med EU. Ett minimikrav är att den svenska ståndpunkten dokumenteras skriftligt. Sammanfattningsvis konstaterar jag att det finns en långsiktig tillväxt av personal och ekonomiska resurser i . har funnit tydliga brister i sätt att fungera, bland annat när det gäller de allmänna handlingarna. Det är dags för regeringen att fokusera på kvalitet i stället för på kvantitet. Mot bakgrund av dessa redovisade och viktiga markeringar i KU:s granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning yrkar jag på godkännande av anmälan i KU:s betänkande 10. 36 PER (M): Jag vill inledningsvis anmäla detta ärende. Om man tittar i utskottets betänkande står det: anmäler härmed detta granskningsbetänkande enligt 12 kap. 2 § regeringsformen. Det var rätt när det skrevs, men har vi en ny regeringsform. När jag nu håller mitt tal bör jag inledningsvis enligt 13 kap. 2 § i den nya regeringsformen anmäla detta granskningsbetänkande. Precis som har sagts här tidigare är detta ett enigt betänkande, och det finns inga reservationer. Det är den allmänna administrativa granskningen, en granskning som är väldigt viktig och som verkligen gör klart för alla som jobbar i att denna osynliga skylt ska vara tydligt inpräntad i dem, nämligen: KU ser dig. Det ska vara ordning och reda, det ska vara rätt papper som är ifyllda, det ska vara rätt dokumentation, och ärendena ska skötas på rätt sätt och i rätt tid. Det finns på flera ställen klara förbättringsmöjligheter, och på några ställen har KU varit ganska strävt i sina omdömen, vilket tyder på att vi har all anledning att återkomma för att se om några förbättringar kring dessa administrativa rutiner och kring de långa handläggningstiderna, precis som var inne på, har skett. Normalt sett är det ett tiotal områden som det handlar om i den administrativa höstgranskningen, och den här gången är det nio. och har redan varit inne på i stort sett allihop, och jag kan hålla med om att handläggningstiderna är för långa och så vidare. Jag ska inte uppta kammarens tid med detta utan bara konstatera att mina allianskolleger återkommer i många av dessa ärenden lite mer i detalj, medan jag fokuserar på utvecklingen i . Vissa av dessa ärenden i höstgranskningen gör vi . Andra gör vi därför att vi upptäcker någonting, till exempel i vårgranskningen, som vi administrativt vill titta lite vidare på. Detta är en årligt återkommande sak, nämligen att vi tittar på organisationen av som myndighet. Det är alltså inte en budgetgenomgång utan en genomgång av hur det står till i organisationen, hur många som är anställda, hur många av dem som har politisk bakgrund och så vidare. Vi har bakåt i tiden påpekat för regeringen att den uppbyggnad av som naturligt sker i samband med ett EU-ordförandeskap lika naturligt borde minska efter det att ordförandeskapet är över. Där kan vi konstatera att har bantat bort de extra resurser som fanns för EU-ordförandeskapet . Enligt de senaste mätningarna är det totala antalet anställda i nu 4 486 personer. Det är den lägsta siffran under hela den tid som KU har granskat, det vill säga och framåt. Man kan också, om man så vill, gå tillbaka till förra ordförandeskapet. Då ökade resurser , medan ökningen 20092010 var . Det betyder nog att den här gången har varit effektivare när det gäller vilka resurser man behövt tillföra för att genomföra ordförandeskapshalvåret. En anledning kan också vara att det inte var riktigt lika många ministerrådsmöten i eftersom man lite grann lagt om strukturen för det halvårsvis roterande ordförandeskapet. Även antalet politiskt anställda har minskat sedan toppen kring , men det är inga stora skillnader. Jag tror att toppnoteringen var 190 anställda. är vi nere på 176 anställda eller något sådant det vill säga ett relativt antal . Det gör väl att jag kan använda mina sista till att tacka kansliet. Det är många flyttkartonger med dokument som gåtts igenom. När KU sent bestämmer sig för vilka områden som ska granskas innebär det också att opolitiska tjänstemän i vet vilken flyttkartong som ska gås igenom och att en ordentlig promemoria ska vara klar lagom . Det är alltså fråga om väldigt många timmars arbete och väldigt många kubikmeter dokument som gåtts igenom för att KU:s granskning ska leda till det som vi revisorer vill, nämligen till en kontinuerlig förbättring av rutiner och handläggningar i . 37 (S) replik: Jag tycker att det fanns en strimma av ett lätt förskönande drag över Bills anförande här. På s. 9 finns en tabell över antalet tjänstgörande per departement. Jag kan konstatera att totalsumman är 3 2006. 3 723 anges för . 3 723 uppfattar jag som mer än 3 608. Det är också intressant att här peka på Statsrådsberedningen. Siffran för är 100 tjänstgörande, och siffran för är 163. Nog är det väl ändå så, Per , att det finns en trend till en ökning av personalstaten? 38 PER (M) replik: Tack vare bland annat har KU nu inte bara en sifferserie redovisad i betänkandet, utan det finns flera tabeller. När man korsläser tabellerna, som man ju gör om man är förtjust i siffror, kan man ibland bli lite förbryllad. har plockat fram två siffror om vilka det ter sig rimligt att påstå att 3 608 är mindre än 3 723 det håller jag med om. kan man titta på tabellen innan över tjänstgörande i . 4 486 kan konstateras vara mindre än 4 621, som är siffran för det totala antalet anställda . Lite grann beroende på vilken tabell man tittar på kan man komma till lite olika resultat, men siffrorna ligger ganska nära varandra. Beroende på vilka tabeller man hamnar på blir det lite över eller lite under. Det kan tyda på att antalet är relativt och framåt. 39 (S) replik: Den redogörelse jag här tittar på är rätt så detaljerad i sin exakthet departement för departement, inklusive . Det är bra att här håller med om att 3 608 är mindre än 3 723. Det är ett bra konstaterande. Utifrån den långsiktiga trenden till personalökning borde man kanske också mer ha koncentrerat sig på kvalitetsfrågorna. I betänkandet framkommer att det är där bristerna finns, så jag säger: Mer kvalitet i koncentrationen och fokus framöver och kanske mindre av kvantitet. 40 PER (M) replik: Det här är min femte höstgranskning. Den avviker inte särskilt mycket från övriga höstgranskningar som jag varit med om. hittar vi saker som kan vara bättre, vilket ter sig ganska bra om man vill vara den gode revisorn som ser till att blir lite bättre. Den här gången har vi, som jag sagt, hittat flera saker som har en klar förbättringspotential, så jag håller helt med. Ett enigt utskott påpekar till exempel att handläggningstiderna är för långa. Det råder väl inte någon tvekan om att det när det gäller en del av upphandlingsarbetet, som andra här kommer att beröra, finns mycket att lära. 41 (FP): Före detta KU-ledamoten , numera rektor för för integration och internationellt bistånd, skrev så här i : När jag bodde i längtade jag till latinskt temperament, de stora visionerna och de ännu större passionerna. , när jag bor i ett ärkelatinskt land saknar jag den svenska pragmatismen, det jordnära sinnet, seriositeten. Stämningen här i kammaren när vi debatterar KU:s betänkande om statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning kan inte självklart beskrivas som latinskt passionerad. Men utan tvekan spelar arbetet med betänkandet en viktig roll för en effektiv styrning. Medieuppmärksamheten på den här granskningen kan inte jämföras med det intresse som granskningen av enskilda statsråd får. Ändå påverkar höstgranskningen arbetssätt i väl så stor utsträckning som vårgranskningen. Lite högtidligt uttryckt är betänkandet på bordet ett av KU:s sätt att bidra till att utveckla svensk demokrati och till att hålla ordning och reda i . Bara vetskapen om att granskningen finns förebygger slarv. Påpekanden förväntas förstås leda till konkreta förbättringar, något som jag förstått brukar ske. besökte jag för att titta på de protokoll som område 2 i betänkandet, en granskning av regeringsprotokoll, handlar om. Utskottet har gjort en genomgång av regeringsprotokollen och underprotokoll från tre departement. Genomgången ger inte anledning till något uttalande från utskottets sida, står det i betänkandet. Bakom den meningen ligger ett systematiskt och noggrant arbete med att kontrollera lådor med protokoll som är redo för återlämnande till . Vissa kapitel i betänkandet kräver veckor av arbete. När några lägger sig i hängmattan för att lapa sommarsol går igenom akter och rättsläge. Detta görs för att se om det finns brister i rutiner som förväntas leva upp till. finner utskottet bland annat att hanteringen av överklaganden i i vissa fall har tagit , att upphandlingen av informationstjänster kan dokumenteras bättre och att det är långa handläggningstider för att få ut handlingar från och Försvarsdepartementet. Det kan vara enskilda ärenden som krånglar. Då bör lärdomar dras så att dessa situationer inte uppkommer igen. Utskottet utgår förstås ifrån att handläggningen ses över på de områden där påpekanden har gjorts så att hanteringen och rutinerna framöver förbättras. hade vi en lång diskussion om sammansättning och utgifter. Det är inte det vi ska diskutera , men som vanligt ser KU även över utveckling. En nyhet i materialet är att KU nu anger det totala antalet tjänstemän i , det vill säga siffrorna inkluderar också anställda vid utlandsmyndigheter samt kommittéanställda. Det visar sig att siffran för antalet anställda i är den lägsta av alla under hela den tid som redovisas, det vill säga . Ser man till de siffror som KU tidigare använt sig av, alltså utan anställda vid utlandsmyndigheter och kommittéanställda, är det den lägsta siffran . Här finns det svart på vitt att ökningen av tjänstemän under ordförandeskapet har rullats tillbaka och att antalet tjänstemän inte har skenat iväg. När det gäller en specifik statssekreterartjänst vill jag kommentera det genom att framhålla att KU ska påtala brister när de har inträffat. Eftersom inga fel har begåtts har utskottet inget att säga i sin granskning. Det går förstås att föra väsen om ett beslut eller en utnämning man inte gillar, men KU:s uppgift är att se om tjänsteutövningen eller handläggningen av ett beslut har varit fel, och så har inte varit fallet. Att i debatten komma med politiskt färgade slängar är alltså möjligen ett sätt att höja passionen och temperamentet här i kammare, men jag vill understryka sakförhållandena och säga att det inte finns något som säger att regeringen har gått utanför den frihet som den har att utforma verksamhet. Jag vill avsluta med att säga att det inte heller finns några reservationer i betänkandet, så jag utgår från att vi i de behandlade sakfrågorna är överens och yrkar därmed på godkännande av anmälan i betänkandet. 42 (S) replik: Det gäller den nyinrättade tjänsten som statssekreterare för kommunikation. Vad jag noterar är att vi ansåg att tiden var för kort för att vi skulle kunna ha ett slutgiltigt omdöme om hur detta var och att läget är att beteckna som oklart. Det är vad som står i betänkandet. Det jag utgår ifrån är instruktionerna som finns i 23 § och 27 §, som jag hänvisade till i mitt anförande. Det handlar om att en statssekreterares dagliga, arbetsledande roll är central när det gäller planeringsarbetet i sin tjänst på det berörda departementet. Det har inte kunnat ut vad det egentligen står när det gäller Per Schlingmanns tjänst. Tjänsten har i medierna och i många andra sammanhang uppfattats som någon sorts propagandaministertjänst, spinndoktortjänst eller en tjänst som har tillkommit av andra skäl än att man vill ha en traditionell statssekreterare. Det är klart att det om man inrättar en tjänst som funnits naturligtvis blir så att den blir extra granskad och extra omdiskuterad så att det lyfts upp extra perspektiv och fokus på den. Det är därför jag tar upp detta, och det är därför jag noterar att vi kommer att fortsätta följa detta. Det är dock rätt som du säger: Vi har inte konstaterat att ett fel begåtts. Men vad vi har konstaterat är att läget är oklart. Det jag ifrågasätter är hur detta stämmer överens med det som står i paragraferna i förordningen till instruktion för . Det är någonstans där problemets kärna sitter, och det är där vi har fått oklara svar och inte kunnat reda ut det hela i utskottet. Vi noterar att vi får återkomma i ärendet, vilket jag ändå tycker är ett intressant konstaterande. 43 (FP) replik: Ja, vad ska jag säga? Jag kan bara vidhålla det jag sade i mitt anförande: Utskottets roll är att påtala när brister har inträffat. Vi kan inte se att några sådana finns. Jag vill helt enkelt bara påminna om att utskottet har rätt att återkomma i vilka frågor det vill. Det är fritt att ta upp frågor om man tycker att något har anledning att granskas. Jag tycker dock att det är fel att pinpointa en särskild person och på något vis försöka insinuera att det skulle kunna finnas anledning att titta på den personen. Jag tycker att vi ska ta upp frågan när ett fel har begåtts, granska det och i så fall påpeka det vid denna typ av granskning. finns det dock ingenting, och det tror jag att jag kan konstatera att vi är överens om. 44 (S) replik: Så här står det i instruktionen för : Statssekreteraren och kabinettssekreteraren ska främst svara för planering och samordning i departementet och i förhållande till andra samhällsorgan samt vaka över att arbetet bedrivs i överensstämmelse med planeringen. Det är detta vi har försökt utröna. På vilket sätt har den nya tjänsten bäring på denna paragraf? Det är här vi inte har kunnat få ordentliga svar, och det är här det finns en oklarhet.