prot · GY0984 · 2011-04-07 00:00:00 — Vi har väl utformade regler, men problemen som företagen upplever beror på att EU:s regelbörda förs på den svenska lagstiftningen vilket gör att reglerna överlappar varandra och man ibland inte vet vad som gäller. Det andra problemet beträffande EU:s regelbörda är att det, när vi ska införliva EU:s direktiv, går på tok för snabbt. Företagen hinner inte med att tolka och förstå vad som gäller. Här finns en rad uppmärksammade fall. Jag har tidigare debatterat miljösanktionsavgifterna. Där hann företaget i fråga inte uppfatta vad det egentligen handlade om, och det blev väldigt dyrt. Om man inte har tid på sig och inte förstår innebörden upplevs det som krångligt, trots att man egentligen kanske skulle acceptera det fullt ut. Det är kommunerna som är nyckeln i detta arbete. Det är kommunerna och de kommunala representanterna, både tjänstemännen och politikerna, som har de dagliga kontakterna med företagen. Det är kommunerna som utformar lokala taxor, förordningar och stadgar. Här kan det se mycket olika ut över landet, och om du har verksamhet i flera olika kommuner upplevs det som väldigt krångligt. Det behövs alltså en uppryckning från den kommunala sidan, och det är vår uppgift att som politiker föra dessa diskussioner med våra kolleger ute i kommunerna och på så sätt hjälpa till. Jag menar att ett gemensamt servicekontor där man samlade uppgifter, samlade statlig och verksamhet på ett och samma ställe, skulle underlätta inte bara för företagen utan också för personer som bor i kommunen när de ska skaffa uppgifter och information om vad som gäller. Det skulle på ett påtagligt sätt kunna underlätta för företag som redan bedriver verksamhet men även för företag som är beredda att starta. har åtminstone som jag suttit i motionerat om en sådan one stop-portal, och jag kommer att fortsätta att göra det tills jag ser att den är genomförd och fungerar, detta oavsett vad regeringen och regeringsrepresentanterna tycker. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §.) 9 § Vissa handelspolitiska frågor Föredrogs näringsutskottets betänkande 2010/11:NU13 Vissa handelspolitiska frågor. 111 (S): behandlar vi handelspolitiken och näringsutskottets betänkande nr 13. Det är en viktig fråga för , inte minst för jobben och för utvecklingen . Dess värre är det ytterst sällan vi i kammaren talar om och debatterar handelspolitiken och främjandet av den. Det borde vi kanske göra lite oftare med tanke på hur viktig frågan är för vår utveckling och för våra små och medelstora företag. När det gäller exporten vet vi att det är de stora företagen i som står för den största delen av exporten. Med tanke på att vi är så oerhört beroende av export för att få tillväxt och välfärd borde den här frågan vara mer prioriterad än den faktiskt är. Därför är det lite förvånande att se hur majoriteten i ställer sig till exempelvis den motion som vi här behandlar, skriven av moderaten . Det är en alldeles utmärkt motion där tydligt pekar på att det behövs ett ökat exportstöd för att små företag ska kunna växa och vi ska få fler medelstora företag som kan ta marknadsandelar och komma ut på nya marknader. Till den motionen har majoriteten, det vill säga de borgerliga partierna, yrkat avslag, vilket är lite förvånande, särskilt med tanke på att tappar marknadsandelar medan länder i vår närhet, exempelvis , ökar sina marknadsandelar. Vi vet att det är viktigt att vi får en ökad export, och handelsministern säger att vi till 2015 ska fördubbla exporten. Det är ett bra mål, men frågan är hur vi ska nå det. Jo, säger bland annat handelsministern, det ska vi göra genom att satsa på andra näringar, som utveckling av turism. Det är inget fel i det. säger dock handelsministern att vi kanske inte ska satsa lika mycket som på vår basindustri, därför att vi såg hur vi tappade jobb under finanskrisen. Men det gjorde inte bara vi i , för det var inte bara i vi hade finanskris, utan runt om i hela världen. När man nu börjar komma tillbaka och tillväxten ökar gäller det att vara med på banan och ta nya marknadsandelar. Är vi verkligen det? Är det inte så att om ska stå sig starkt måste vi satsa på våra basnäringar, exempelvis gruvindustrin i norra , som växer så mycket nu? Är det inte den och liknande basindustri vi måste satsa på för att vi verkligen ska nå det mål som handelsministern har satt upp om en fördubbling av exporten? Det skulle vara bra om ni från de borgerliga partierna här i kammaren kunde ge svar på hur vi ska göra för att uppnå detta mål och hur det kommer sig att ni yrkar avslag på motion om en satsning på småföretag. Vi i oppositionen säger att det är viktigt att satsa på ökad handel och ökad export. Vi har ett konkret förslag utifrån det som vi kallar Konkurrenskraft , där vi säger att det är viktigt att stimulera till ökade internationella affärer, så att fler företag kan växa, bli stora och hitta nya marknader. Vi är till och med beredda att satsa 100 miljoner på detta under 20112012. Till detta yrkar majoriteten nej, och de har sagt nej till förslaget. säger de att man ska fördubbla exporten. För oss i oppositionen går inte detta ihop. Jag vet inte om man från borgerligt håll tror att marknaden ska klara av detta fullständigt i ett enda andetag. Vi tror inte på det. Vi tror att det är viktigt att samhället är med och stöttar för att vi ska komma framåt. Man kan också känna en viss oro för det som finns med om att man ska använda ambassaderna för att klara att fördubbla exporten. Med tanke på de ambassadnedläggningar som sker känns det inte så trovärdigt att det är så man ska klara målet om en fördubbling. Vi har ett yrkande utifrån att vi vill att det här i kammaren ska göras ett tillkännagivande om att EU ska arbeta konkret för att få bort bekämpningsmedlet parakvat från marknaden helt. är det dess värre alltför många som använder detta bekämpningsmedel inom jordbruket. Vi vet att det är ett farligt bekämpningsmedel. Vi vill att detta finns med i förhandlingarna som man har med , för det är främst där man odlar parakvatet. Detta har man sagt nej till i detta betänkande, vilket vi tycker är oroväckande. Det hade varit bra om vi hade haft en enad riksdag som stått bakom att vi vill ha ett förbud i hela världen mot användning av parakvat, så att inte fler människor ska bli sjuka av det som händer när man använder detta bekämpningsmedel. Mot bakgrund av detta yrkar jag bifall till reservation 2 samt reservation 3 och dess motivering. (forts. 12 §) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 10 § Beslut om ärenden som slutdebatterats SoU9 Hälso- och sjukvårdsfrågor och tandvårdsfrågor Punkt 1 (Allmänna utgångspunkter m.m. för hälso- och sjukvården) 1. utskottet 2. res. 1 (S) 3. res. 3 (V) Förberedande votering: 95 för res. 1 18 för res. 3 188 avstod 48 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 169 för utskottet 96 för res. 1 37 avstod 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 M, 18 FP, 19 C, 19 SD, 17 KD För res. 1: 96 S Avstod: 19 MP, 18 V Frånvarande: 16 S, 11 M, 6 MP, 6 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Punkt 10 (Läkares specialiseringstjänstgöring m.m.) 1. utskottet 2. res. 12 (S, MP, V) Votering: 169 för utskottet 132 för res. 12 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 M, 18 FP, 19 C, 19 SD, 17 KD För res. 12: 95 S, 19 MP, 18 V Frånvarande: 17 S, 11 M, 6 MP, 6 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Punkt 17 (Likvärdiga villkor vid behandling av ofrivillig barnlöshet) 1. utskottet 2. res. 16 (S, MP, V) Votering: 169 för utskottet 133 för res. 16 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 M, 18 FP, 19 C, 19 SD, 17 KD För res. 16: 96 S, 19 MP, 18 V Frånvarande: 16 S, 11 M, 6 MP, 6 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Punkt 20 (Ensamstående kvinnors rätt till assisterad befruktning) 1. utskottet 2. res. 20 (S, MP, V) Votering: 169 för utskottet 133 för res. 20 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 M, 18 FP, 19 C, 19 SD, 17 KD För res. 20: 96 S, 19 MP, 18 V Frånvarande: 16 S, 11 M, 6 MP, 6 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Punkt 22 (Organdonation) 1. utskottet 2. res. 22 (S, MP, V) Votering: 169 för utskottet 133 för res. 22 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 M, 18 FP, 19 C, 19 SD, 17 KD För res. 22: 96 S, 19 MP, 18 V Frånvarande: 16 S, 11 M, 6 MP, 6 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Punkt 26 (Lagen (1972:119) om fastställande av könstillhörighet i vissa fall) 1. utskottet 2. res. 25 (MP, V) Votering: 169 för utskottet 38 för res. 25 95 avstod 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 M, 18 FP, 19 C, 19 SD, 17 KD För res. 25: 1 S, 19 MP, 18 V Avstod: 95 S Frånvarande: 16 S, 11 M, 6 MP, 6 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Punkt 28 (Omskärelse av pojkar) 1. utskottet 2. res. 26 (SD) Votering: 265 för utskottet 19 för res. 26 17 avstod 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 95 M, 18 MP, 18 FP, 19 C, 2 V, 17 KD För res. 26: 19 SD Avstod: 1 MP, 16 V Frånvarande: 16 S, 12 M, 6 MP, 6 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SoU15 Läkemedelsfrågor Punkt 1 (Ökad kvalitet vid läkemedelsförskrivning) 1. utskottet 2. res. 1 (S, MP, V) Votering: 169 för utskottet 133 för res. 1 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 M, 18 FP, 19 C, 19 SD, 17 KD För res. 1: 96 S, 19 MP, 18 V Frånvarande: 16 S, 11 M, 6 MP, 6 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Punkt 2 (Kontroll av läkemedelsförskrivning) 1. utskottet 2. res. 2 (S, MP, V) Votering: 169 för utskottet 133 för res. 2 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 M, 18 FP, 19 C, 19 SD, 17 KD För res. 2: 96 S, 19 MP, 18 V Frånvarande: 16 S, 11 M, 6 MP, 6 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Punkt 6 () 1. utskottet 2. res. 3 (MP) Votering: 265 för utskottet 37 för res. 3 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 96 M, 18 FP, 19 C, 19 SD, 17 KD För res. 3: 19 MP, 18 V Frånvarande: 16 S, 11 M, 6 MP, 6 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Punkt 8 (Läkemedel och miljö) 1. utskottet 2. res. 4 (MP, V) Votering: 265 för utskottet 37 för res. 4 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 96 M, 18 FP, 19 C, 19 SD, 17 KD För res. 4: 19 MP, 18 V Frånvarande: 16 S, 11 M, 6 MP, 6 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KrU9 Allmänna kulturfrågor Punkt 2 (Kulturlag) 1. utskottet 2. res. 1 (V) Votering: 282 för utskottet 18 för res. 1 1 avstod 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 96 M, 18 MP, 17 FP, 19 C, 19 SD, 17 KD För res. 1: 18 V Avstod: 1 MP Frånvarande: 16 S, 11 M, 6 MP, 7 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Punkt 4 (Kulturskaparnas villkor) 1. utskottet 2. res. 2 (S) Votering: 187 för utskottet 112 för res. 2 2 avstod 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 M, 18 MP, 18 FP, 19 C, 19 SD, 17 KD För res. 2: 95 S, 1 MP, 16 V Avstod: 2 V Frånvarande: 17 S, 11 M, 6 MP, 6 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Punkt 5 (Civilsamhället och kulturen) 1. utskottet 2. res. 4 (S, MP, V) Votering: 169 för utskottet 133 för res. 4 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 M, 18 FP, 19 C, 19 SD, 17 KD För res. 4: 96 S, 19 MP, 18 V Frånvarande: 16 S, 11 M, 6 MP, 6 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Punkt 6 (Översyn av samiska kulturmedel) 1. utskottet 2. res. 5 (SD) Votering: 262 för utskottet 19 för res. 5 20 avstod 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 93 S, 96 M, 19 MP, 18 FP, 19 C, 17 KD För res. 5: 19 SD Avstod: 2 S, 18 V Frånvarande: 17 S, 11 M, 6 MP, 6 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Punkt 9 (Jämställdhet inom kulturområdet) 1. utskottet 2. res. 7 (S, MP) Votering: 169 för utskottet 115 för res. 7 17 avstod 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 M, 18 FP, 19 C, 19 SD, 17 KD För res. 7: 95 S, 19 MP, 1 V Avstod: 17 V Frånvarande: 17 S, 11 M, 6 MP, 6 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Punkt 14 (Det kristna kulturarvets betydelse) 1. utskottet 2. res. 8 (SD) Votering: 283 för utskottet 19 för res. 8 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 96 M, 19 MP, 18 FP, 19 C, 18 V, 17 KD För res. 8: 19 SD Frånvarande: 16 S, 11 M, 6 MP, 6 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. FöU2 Samhällets krisberedskap Punkt 1 (Krisberedskap) 1. utskottet 2. res. 1 (MP, SD, V) Votering: 246 för utskottet 56 för res. 1 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 96 M, 18 FP, 19 C, 17 KD För res. 1: 19 MP, 19 SD, 18 V Frånvarande: 16 S, 11 M, 6 MP, 6 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Punkt 11 (Skador förorsakade av klimatförändringarna) 1. utskottet 2. res. 2 (SD) Votering: 283 för utskottet 19 för res. 2 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 96 M, 19 MP, 18 FP, 19 C, 18 V, 17 KD För res. 2: 19 SD Frånvarande: 16 S, 11 M, 6 MP, 6 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 11 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde KrU7 Idrott, friluftsliv och spelfrågor Punkt 1 (Idrottslyftet/Handslaget) 1. utskottet 2. res. 1 (S) Votering: 187 för utskottet 95 för res. 1 19 avstod 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 M, 18 MP, 18 FP, 19 C, 19 SD, 17 KD För res. 1: 95 S Avstod: 1 MP, 18 V Frånvarande: 17 S, 11 M, 6 MP, 6 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD (S) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. Punkt 2 (Jämställdhet) 1. utskottet 2. res. 2 (S, MP, V) Votering: 169 för utskottet 133 för res. 2 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 M, 18 FP, 19 C, 19 SD, 17 KD För res. 2: 96 S, 19 MP, 18 V Frånvarande: 16 S, 11 M, 6 MP, 6 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Punkt 4 (Trakasserier och diskriminering) 1. utskottet 2. res. 3 (V) Votering: 282 för utskottet 19 för res. 3 1 avstod 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 96 M, 17 MP, 18 FP, 19 C, 19 SD, 17 KD För res. 3: 1 MP, 18 V Avstod:1 MP Frånvarande: 16 S, 11 M, 6 MP, 6 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD Punkt 9 (Idrott för äldre) 1. utskottet 2. res. 5 (SD, V) Votering: 264 för utskottet 38 för res. 5 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 96 M, 19 MP, 18 FP, 19 C, 17 KD För res. 5: 1 S, 19 SD, 18 V Frånvarande: 16 S, 11 M, 6 MP, 6 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD i (S) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. NU8 Regelförenklingsarbetet Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Allmänt om regelförenkling) 1. utskottet 2. res. 2 (S, MP, V) Votering: 169 för utskottet 133 för res. 2 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 M, 18 FP, 19 C, 19 SD, 17 KD För res. 2: 96 S, 19 MP, 18 V Frånvarande: 16 S, 11 M, 6 MP, 6 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 2 KD 12 § (forts. från 9 §) Vissa handelspolitiska frågor (forts. NU13) 112 (V): Jag yrkar bifall till reservation 2 men står givetvis bakom övriga reservationer från . Det vi ska diskutera och debattera är vissa handelspolitiska frågor. Där ryms en rad olika avtal inom bland annat WTO och en rad bilaterala handelsavtal mellan EU och andra länder. Handel är en viktig och självklar del i en ekonomi och en förutsättning för ökat välstånd. Det gäller såväl handel inom ett land som handel mellan länder. Därför är det viktigt att handeln omgärdas av regler och avtal för hur den ska fungera mellan länder och att internationella överenskommelser också respekteras. Den internationella handeln styrs av gemensamma avtal och en rad olika handelsavtal inom WTO, men det finns också en rad regionala och bilaterala handelsavtal. Men, fru talman, när vi diskuterar svensk handelspolitik handlar det om EU:s handelspolitik eftersom är en del av EU:s tullunion och är medlem i EU. Det innebär att tullarna mellan EU:s medlemmar är avskaffade och också de flesta handelshinder. Men bekymret i EU:s handelspolitik är att vi upprätthåller tullar gentemot tredjeland. Det är ett bekymmer framför allt för de jordbruksproducerande länderna i tredje världen och utvecklingsländerna. För är det viktigt att påpeka att om vi ska ha en frihandelspolitik måste den grundas på att den är fri och rättvis i den rätta bemärkelsen. Förhållandet att är medlem av EU och ingår i tullunionen innebär också att i de förhandlingar som sker är det som företräder . Det omförhandlas en rad handelsavtal med olika länder och organisationer. För att få till stånd en väl fungerande världshandel mellan länder utan att mänskliga rättigheter kränks, utan att arbetsvillkor åsidosätts och utan att miljön föröds är det viktigt att det finns regler och avtal för den internationella handeln mellan länderna. Men avtal kan också utformas på olika sätt och därmed i olika grad fungera som ett verktyg för rättvis och hållbar utveckling. Delar av dagens handelsavtal är omdiskuterade och kritiserade av många folkrörelser för att inte gynna fattigdomsbekämpning och utveckling. Det handlar om framför allt uppbyggande av FN:s millenniemål och deklaration om grundläggande rättigheter i arbetslivet. FN:s millenniemål slår fast att global utveckling kräver en helhetssyn och insatser för fattigdomsbekämpning, utbildning, hälsa, fred, miljö och mänskliga rättigheter. Det är delar som hör ihop och ingår i en helhet. Det är viktigt när ska vara med och påverka de här handelsdiskussionerna att de finns med som en grund i överläggningarna. Det är ändå det som vi har ställt upp för när det gäller de mänskliga rättigheterna och . pågår förhandlingar mellan EU och den sydamerikanska handelsorganisationen . Det är handel som omfattar bland annat jordbruksfrågor. menar att den i dessa förhandlingar borde lyfta upp frågan om parakvat. Parakvat är ett bekämpningsmedel som förbjöds i . förbjöds medlet även inom EU. Parakvat är ett bekämpningsmedel och används som bekämpningsmedel vid odling av soja i . Jag gick in och läste på regeringens hemsida där det står följande: Parakvat kan orsaka skador på människors lungor, hud och ögon och leder i värsta fall till döden. Det finns inget botemedel mot ämnet. Det är då väldigt märkligt att man från regeringens sida inte tuffare för de här diskussionerna, trots att vi vet att det här är risker som lantarbetarna i utsätts för. Det är en dubbelmoral i det hela. Trots att det är förbjudet i , trots att det är förbjudet inom EU, exporterar EU-länder parakvat till . Där kan vi prata om dubbelmoral när det gäller uppfyllande av de mänskliga rättigheterna och med krav på vettiga arbetsvillkor för lantarbetare. Jag förstår inte heller oviljan från den borgerliga majoriteten att ställa upp på ett gemensamt uttalande om bekämpningsmedlet parakvat. Miljö- och jordbruksutskottet har också diskuterat och behandlat frågan om parakvat, och de har tagit ett enigt uttalande och skriver följande: Miljö- och jordbruksutskottet anser att det är viktigt att inom EU och internationellt fortsätter att verka för att användning av parakvat som bekämpningsmedel stoppas. Svenska och europeiska lantbrukare behöver även ges förutsättningar för att kunna sluta köpa djurfoder som odlats med hjälp av parakvat. Det är på det här sättet som vi aktivt kan bistå länder som vill exportera sojafoder till EU att upprätthålla detta förbud. Det hade varit på sin plats att näringsutskottet hade uttalat sig på samma sätt som ett enigt miljö- och jordbruksutskott. 113 HANS (M): Handel berikar umgänget mellan människor, länder och kulturer. Handelns principer att nå överenskommelser genom förhandlingar bygger på att det civiliserade samtalet också får ett högre värde. Handel gör skillnad, och det kräver att man tar ansvar, att man håller vad man lovar, att man gör rätt för sig genom att betala och att leverera. Värderingar som tillit, ansvar och ömsesidig respekt är grunden för en harmonisk samhällsutveckling, och här spelar handeln en väldigt viktig roll. Handel kan därför vara ett av de kraftfullaste redskapen för att sprida demokratiska värderingar och öppna upp för yttrandefrihet i länder där dessa än så länge är okända begrepp. Att handla är så gott som alltid bättre än dess motsats bojkott. Det kan ta tid, men får vara värd att ta. affärsöverenskommelser tar hänsyn till respekt för mänskliga rättigheter och att de människor som bidrar till att varor och tjänster produceras också kan göra det under drägliga förutsättningar. Det vilar alltid ett särskilt ansvar på den som köper något, en vara eller en tjänst, att ställa krav på leverantörer, krav som utgår från egna värderingar och förväntningar. ställer allt fler företag krav på sina leverantörer att de ska följa en viss kodex, där CSR, corporate social responsibility, är den vanligaste. Det är en kodex som också ställer krav på leverantörer i flera led. Här har i många stycken varit föregångare, men fortfarande återstår mycket att utveckla, inte minst att enskilda företag på detta sätt ser värdet i att göra en insats. Det kan ofta vara tacksamt att ställa krav på mindre ekonomier och länder, till exempel i och tredje världen, att de ska ta ett bredare ansvar vad gäller kvalitet, mänskliga rättigheter och principer. Men det är väl så viktigt att som nation och svenska företag i sina handelsrelationer ställer samma krav på större länder, såsom och . Då kan handeln bli det redskap som gör rejäl skillnad för miljontals människor i världen. Men det vilar också ett ansvar på oss som enskilda konsumenter att ta konsekvenserna av vårt handlande och våra affärer, ett individuellt ansvar låt oss kalla det ISR, individual social responsibility att handla utan att köpa vad som helst. när vi ser hur många länder sakta men säkert, och ibland osäkert, bryter sig loss från mångårigt förtryck är det rimligt att ställa frågan: Hur kan vi i , från vårt relativt privilegierade ställe på jorden, hjälpa dessa folk att på bästa sätt bygga upp en tillvaro där tillit, ansvar och ömsesidig respekt innebär mer än bara ord? Svaret är att vara på plats och dela med oss av vår tradition att umgås genom affärer. Det är bland de viktigaste bidrag kan ställa upp med. Att fler människor får ta del av frihandel och marknadsekonomi bygger också välfärd på platser som tidigare bara sett ofärd. Ökad handel genererar tillväxt som i sin tur skapar bättre ekonomiska förutsättningar för länder och deras medborgare. Frihandel är en stark välståndsskapande kraft för att såväl världens fattigaste länder som de mer utvecklade länderna ska få det bättre. är en tydlig röst inom såväl EU som andra forum för en fri och öppen handel. Bland motionerna som behandlas i detta betänkande kan noteras några med fokus på , . Det är genom multilaterala överenskommelser som ett rättvist, stabilt och förutsägbart internationellt handelssystem kan tryggas. WTO fungerar relativt väl och uppfyller sitt syfte. WTO har successivt blivit mer transparent, och dialogen med det civila samhället har stärkts. Att flera utvecklingsländer inte deltar i möten eftersom de saknar resurser eller expertis är dock fortfarande ett problem.