prot · GZ0924 · 2011-10-27 00:00:00 — Hon tar också över en politik där hon inte får några öronmärkta pengar från EU:s utsläppshandel för utsläppsrätter, trots att det står så i direktivet om utsläppshandel. Det direktivet känner både jag och mycket väl till eftersom vi båda förhandlade om det i . Jag förstår att det inte kan vara enkelt, men det kommer till att ska visa lite ansvar på den internationella arenan tycker jag i alla fall att skulle kunna driva på lite mer än vad man gör . Att bara säga att ska utreda konsekvenserna av ett höjt klimatmål är ju inget nytt. Det sade , föregångare, . Jag vet inte vad det blev av de där utredningarna. Man står ju fortfarande och stampar. Sedan säger att det finns en jättestor risk med att ska kräva att EU skärper sitt utsläppsmål när det finns andra länder som till och med vill försämra EU:s utsläppsmål. Men det kanske är det krävs länder som kliver fram på arenan och säger: Nej, backa inte in ! Vi måste gasa. Vi måste bli bättre än vi är . och , som har drivit det här kravet, kanske behöver stödet från just . Jag tror att man förväntar sig att ska vara ett land som vill skärpa EU:s klimatpolitik, inte att vi bara ska stå och stampa och passivt titta på andra. Jag måste ändå fråga: Om inte , när? Om inte vi, vem? Det är precis det den här frågan handlar om. 34 (V): När jag lyssnade på kom jag osökt att tänka på den tjeckiske författaren som är mest känd för boken om den tappre soldaten Švejk. Det är lite mer okänt att Hašek också ett kort tag var partiledare för ett mindre allvarligt menat parti som hette Partiet för måttliga framsteg inom lagens gränser. Jag tycker att det på något sätt sammanfattar regeringens politik. Här ska minsann inte satsas någonting eller stickas ut på något sätt. Om vi utgår från vad klimatet behöver, och vad annat kan vi utgå från när det här är så akut, är försiktigt. Då är för lite. Då vet vi att det brådskar ännu mer. Jag önskar att vi hade en regering som har klimatet som utgångspunkt, som vågar vara precis så obekväm som den smygande katastrofen kräver av oss att vi ska vara. Hade vi haft en rödgrön regering hade vi haft en sådan regering. Då hade vi höjt ambitionsnivån. Vi hade krävt att EU skulle göra det och vi hade satsat betydligt mer på hemmaplan för att minska utsläppen av växthusgaser. Även det hade höjt vår trovärdighet i internationella sammanhang. Jag tycker också att den här debatten pekar på en av svagheterna med EU-systemet. Det är att vi inte längre har en egen röst i de internationella klimatförhandlingarna, att vi även om vi vill inte får säga vad vi tycker därför att Europeiska unionen talar med en röst. Det världen behöver akut är rika länder som är beredda att driva på också i de internationella klimatsamtalen. Jag kan ändå inte tolka på något annat sätt än att hon tycker att den gamla hade rätt. När som miljöminister säger att man vill ta steget till tror jag på miljöministern. Men uppenbarligen är det någon som bromsar, någon som inte tillåter att vi får ha den mycket rimliga klimatpolitiken. Det kan jag inte annat än beklaga. 35 Miljöminister (C): Det här artar sig nästan till en kulturdebatt. Det är roligt, tycker jag. Jag skulle kunna nämna en annan bok: På västfronten intet nytt. Men jag ska inte gå vidare på den linjen. Däremot vill jag påpeka igen att jag, och regeringen med mig, vill se att EU tar steget till . Men fundera över hur det var på rådsmötet ! Då hade klimatkommissionären lagt fram ett förslag om en färdplan till 2050, hur vi ska klara målen till 2050, ett dokument som jag faktiskt tyckte var ganska bra i min position som EU-parlamentariker men också i min position som miljöminister och alliansregeringens företrädare i den här debatten. Förslaget var uppdelat i sektorer. Det var mål, det var strategier och det fanns en plan för hur man successivt skulle nå fram till målen. Man kan alltid tycka att de kan vara skarpare, men det var strategiskt och organiserat. gav ett starkt stöd, liksom och de flesta andra länder. Några var lite mer passiva. Problemet var ju att det slutade med att det inte blev något beslut i ministerrådet därför att lade in sitt veto. Det är den situation vi måste leva med, kanske inte acceptera utan försöka ändra, men det är den situation som vi har i rådet. Utan beslut i rådet har vi inga regler i EU som för frågan framåt. Därför måste vi se till att få fram de här besluten i ministerrådet. är nu ordförande för , står för den här diskussionen och hävdar att det finns väldigt mycket kostnader rätt eller fel för de nya medlemsländerna från öst. Det som jag vet är att de för att komma upp till samma genomsnittliga levnadsstandard som vi har behövde dubbelt så hög tillväxt när de kom in som EU-medlemmar för att levnadsstandarden skulle väga något så när jämnt och vara rättvis mellan de olika länderna. I en ekonomisk kris är det klart att de här argumenten blir svårare att tas med när man vill genomföra klimatåtgärder. En del klimatåtgärder ger ju vinster i förlängningen men kanske kostar i första skedet. håller kommissionen på att syna de här korten. Det tycker jag är bra. Kunskap är en bra bas för diskussion och beslutstagande. Det kommer en rapport från kommissionen som synar just de ekonomiska argumenten och som gör att vi under det danska ordförandeskapet ska kunna ta ett steg vidare. Det tycker jag är oerhört bra. Kommissionen kommer också med en rapport som talar om vad olika länder har satsat och inte satsat när det gäller det här området. FN:s klimatsekretariat talade , när jag pratade med chefen där, om att de också kommer med en officiell FN-statistik för att rensa en del i den här debatten och skapa en kunskapsbas som gör att det är lättare att ta sig vidare och lättare att ta diskussionen med de länder som inte vill vidta några klimatåtgärder eller de som sitter passiva. Det blir också lättare för oss som försöker driva de här frågorna aktivt att komma till tals med de här länderna. Det är en lång process. Det är 27 medlemsländer. Man blir ibland otålig. Särskilt med tanke på miljöläget blir man extra otålig. Men jag hävdar att det finns tillfällen när det är bra att vänta in mer kunskap för att få en bättre och mer sansad debatt. Det rör sig nu om inte . 36 (V): Blir det lättare eller svårare att nå ett bra mål i om EU skärper sitt utsläppsmål? Blir det fler eller färre jobb om vi skärper målet? Kommer utsläppen att bli större eller mindre om vi skärper målet? Både och jag vet svaren på de frågorna. Det blir bättre för klimatet om vi verkligen skärper EU:s utsläppsmål. Hur når vi dit? Kommer vi närmare en bättre klimatpolitik på EU-nivå om man vågar ta strid eller om man passivt avvaktar? Jag tror att EU-politiken utvecklas bäst genom att enskilda länder faktiskt törs ta strid för det de verkligen tror på. har visat detta på andra områden, men jag tycker att man prioriterar synnerligen dåligt. tar strid för att jägarna ska få jaga vargar i de svenska skogarna, trots att vargen i princip är utrotningshotad. tar strid för att vi ska kunna sälja snus i hela . Vad är det för saker att prioritera? Vi måste prioritera klimatet. Det handlar om vår överlevnad. Det är precis som miljöministern säger, nämligen att det är ett synnerligen allvarligt läge. Vi ser vad som framkommer i forskarrapport efter forskarrapport och vad människor från syd berättar för oss om klimatet. Det är längre gånget än vad vi tidigare befarat. Vi kan inte vänta. Klimatet kan inte vänta. Vi måste agera, ! Du sade att du ville prata strategi i klimatförhandlingarna. Då har jag en fråga under rubriken . Vem är det som bromsar att ska skala upp klimatpolitiken på EU-nivå? Det är ingen i EU som hindrar oss. Då måste det vara någon här i som bromsar. Berätta det för oss, . 37 Miljöminister (C): Fru talman, ärade ledamöter och ärade åhörare på läktaren! Klimatfrågan är oerhört allvarlig. Vi ser effekterna i de fattiga länderna. Jag var alldeles i . Ni vet att det är ett oerhört överbefolkat och fattigt land. Isen smälter i och påverkar dricksvattnet i floderna som rinner genom . Översvämningar kommer in över den platta kusten. Man planerar nu hur man ska evakuera 25 miljoner människor inför nästa stora översvämning. Matproduktionen påverkas i världen. Hälsotillståndet påverkas i världen. Klimatfrågan är vår tids ödesfråga. Det är därför, fru talman, som jag och regeringen vill se att EU tar steget till . Vi i har redan fastställt ambitiösa mål vi har 2011 , och det är inte till 2020 att utsläppen ska minska i den icke handlande sektorn jämfört med . Det här är tuffa mål. Men det måste bli en bra förhandling vid FN:s klimatförhandlingar i , och står EU för en liten bit. Vi försöker nu få de afrikanska länderna att bli våra allierade. Tillsammans med dem har vi av utsläppen. Resten är det stora problemet. Frågan är hur vi då försöker få de andra med oss. Vi jobbar med klimatfrågor, med teknikfrågor, med finansieringsfrågor och med så mycket kontakter vi kan få fram. Det sista är nu att vi jobbar särskilt med frågor om kortlivade klimatgaser, SLC, short-lived climate forces, i ett projekt. Där tror vi faktiskt att vi möjligen kan arbeta tillsammans med till och med för att förbättra situationen. Klimatet kräver stora arbetsinsatser. Jag hoppas vi kan arbeta tillsammans i frågan. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då statsministerns frågestund skulle börja. 13 § Statsministerns frågestund Vi har kommit fram till statsministerns frågestund och hälsar statsministern välkommen. 39 (S): Herr talman och statsministern! Med politik är det som med bilkörning. Det gäller att kunna ha blicken ställd framåt men också ha förmågan att se i backspegeln. Erfarenheterna från senaste sammankomst där moderatledaren lite grann svajade på historiebeskrivningen gör den delen bekymmersam. Men det som oroade mig allra mest var beskedet om att det är farligt att ha visioner, att titta in , och också vilken mardröm det egentligen är att leva i ett land där ledningen inte har idéer för morgondagen. I och med att statsministern inte vill tala om vare sig historia eller framtid uppehåller jag mig vid . Hur kan det komma sig att det just när vi står här finns rekordmånga socialbidragstagare i landet? Aldrig någonsin har en statsminister organiserat så många socialbidragstagare som du, , har gjort. Det har blivit en socialbidragslinje sedan du 2006 tillträdde som statsminister. 437 000 människor går på socialbidrag. Hur kommer det sig att det blev på det sättet? 40 Statsminister (M): Det kan möjligen förvåna en och annan att tycker att det nu är dags att peka finger gällande historiebeskrivningar hos andra partier. Det är alltid svårt att börja med den egna ödmjukheten. Låt mig säga att vi snarare har uppgifter om sjunkande kostnader för försörjningsstöd det är nära länkat till hur arbetsmarknaden utvecklas. Fler jobb innebär färre som behöver utnyttja försörjningsstöd. Det är viktigt att det finns möjligheter till försörjningsstöd men att vi säkerställer att det är kortvarigt och att vår arbetslinje fungerar. Det är så vi har byggt upp våra trygghetssystem. Där är utvecklingen med vår arbetslinje att det nu är 200 000 fler som är sysselsatta jämfört med när denna regering trädde till. Varje oro som grundas i att människor i utanförskap av olika slag ska leva av olika ersättningar måste mötas med en arbetslinje som fungerar. Det är det som den här regeringen arbetar för är att få på plats. 41 (S): Jag vill till statsministern bara säga att antalet socialbidragstagare i vårt land är det största . har det aldrig varit så stort som när du, , är statsminister. Det är riktigt att 212 000 fler människor arbetar jämfört med hur det var . Å andra sidan har befolkningen ökat med 287 000 personer befolkningsökningen är faktiskt inte statsministerns förtjänst så arbetslösheten är nu lika hög som när du tillträdde trots att du därutöver har slagit sönder våra trygghetssystem och levererat en bidragslinje som ingen statsminister före dig gjort. När det gäller historien förstår jag din och ditt partis önskan och längtan efter att skriva om historien och att ta valda delar från andra partiers historia. Lita därför på mitt löfte, : Vi socialdemokrater kommer aldrig någonsin att stjäla er historia. 42 Statsminister (M): Frågan nu var mer huruvida man möjligen såg sina egna brister och hur den ödmjukheten möjligen påverkat hur man använder detta. Jag tycker att det är mycket angeläget att ingen ägnar sig åt historieförfalskning. Låt mig också säga att sysselsättningen växer. Det är väsentligt. Detta är viktigt. Det följer av vår arbetslinje. Vi ska göra ytterligare ansträngningar när det gäller detta. Försörjningsstödet är nära kopplat till hur arbetsmarknaden utvecklas. Snarare är det så, med de uppgifter jag har, att kostnaden för försörjningsstöd sjunker i . Sedan kan vi föra en diskussion om hur detta ser ut och gentemot vad det kan jämföras. Det är viktigt att säga att ingen av oss kommer att kunna åtgärda det med mindre än att vi får en fungerande arbetslinje, att vägarna till jobb är tydliga. Det hänger inte ihop med hur befolkningen utvecklas, utan det hänger ihop med hur arbetsutbudet över huvud taget uppmuntras och hur vägarna till arbete uppmuntras. Vi stänger ned det som tidigare dolde arbetslösheten stora grupper med förtidspension eller långtidssjukskrivna. Också talen för detta faller. Det bygger i grunden på att vår arbetslinje har förändrat . 43 (MP): Det är väl tydligt oavsett hur vi tolkar gårdagens besked från eurotoppmötet att krisen kring euron långt ifrån är över. Den kommer också det tror jag att statsministern håller med mig om; i alla fall skrev ni det i er egen budgetmotion att kunna påverka den svenska arbetslösheten. Att den ekonomiska krisen kan slå mot och kan komma att leda till att svenskar hamnar i arbetslöshet är väl ganska uppenbart. Det som i det avseendet bekymrar mig är att vi när vi tittar på vårt trygghetssystem ser att sedan 2006 kom till makten har andelen som är med i a-kassan sjunkit. Den ligger nu på . kom nya siffror från siffror som vi beställt som pekar på att de grupper som löper största risken att nu bli varslade är de grupper som inte längre har a-kassa. Jag undrar hur statsministern ser på att vi har det trygghetssystemet. , du talade i ditt tidigare svar om att vi inte ska dölja människor i fel åtgärd. Men här riskerar vi att dölja människor som är arbetslösa i ett försörjningsstöd som inte alls är menat för det. 44 Statsminister (M): Jag har inga underlag eller någon forskning som bekräftar det säger. Det var mycket stora grupper av människor som redan före allianstillträdet, hade inflytande över politiken, som stod utanför a-kassan fler än som senare lämnat den, och flera av dem hade en mycket svag förankring på arbetsmarknaden. Så såg det ut i det land där hade makt och inflytande. Stora grupper som sedan lämnat a-kassan är de som i de flesta fall, såvitt vi kunnat finna, haft minsta arbetslöshetsrisken människor med pensionen nära förestående eller människor som jobbat i yrken med låg eller nära nog ingen arbetslöshetsrisk och som därför inte tyckt det vara värt att gå in i en a-kassa som det är upp till var och en att besluta om man vill gå in i. Så långt hur det faktamässigt ser ut. Återigen: Det avgörande är vem som är bäst på att sedan säkerställa att det finns fler jobb för att undanröja arbetslöshetsrisker eller se till att arbetslöshetsperioder blir korta. Det finns ett aktivt omställningsstöd, och det förs en konsekvent politik för att jobben ska bli fler. Det är det avgörande. 45 (MP): Det här gör mig lite bekymrad. När statsministern i ett nyhetsinslag tidigare kommenterade de här siffrorna lät han ändå öppen finns det problem är det naturligtvis så att ett öppet och lyssnande parti som är öppet för att titta på detta. Har vi så olika bilder av att a-kassan i inte har något problem med att en sjunkande andel är med? var med när du, , tillträdde som statsminister. är det enligt de siffror som visar på. Som jag kan utläsa uppgifterna är det så att ungdomar till exempel i minskad utsträckning går in i a-kassan. Jag är bekymrad över det. Att statsministern i ett läge där vi står med en eurokris inte är bekymrad över det gör mig ännu mer bekymrad. 46 Statsminister (M): Jag bemötte det påstående som bakade in i sin fråga om vilka som stod utanför a-kassan. Återigen vill jag påpeka att när hade inflytande över stod fler utanför a-kassan än som därefter lämnat den. Det var en kraftig överrepresentation just av unga människor som i inte var medlemmar i a-kassan eller som inte hade kvalificerat sig för de villkor som leder in i a-kasseersättning. Vill man föra diskussionen på det sättet får man förorda en form av obligatorium och säkerställa att detta blir en del av den generella välfärden. Märkligt nog är det så i riksdag att det är de partier som ligger längst till vänster som är allra mest emot. Så är det. Det beror på var på vänsterhöger-skalan placerar in sig. De som ligger längst till vänster är mest emot idén om en obligatorisk a-kassa. Det är möjligen lösningen. Det vi funnit svårt är att utforma a-kassan så att lönebildningen och vår arbetslinje inte motverkas. Det är fortsatt vår ansträngning att försöka hitta en metod för att i så fall få ett obligatorium på det här området. 47 (SD): Herr talman och statsministern! Debatten om de så kallade har blossat upp igen , inte minst med anledning av att det nu tycks finnas en majoritet i för att öppna och offentliggöra dem. Regeringen har avvisat alla sådana förslag. Senast läste jag att företrädare för regeringen säger att det finns integritetsanledningar och annat som gör att man inte vill göra det. Jag menar att det finns ett stort allmänintresse i att få veta saker om detta. Är det så att människor i samhällets absoluta topp för inte alltför länge sedan har arbetat för den östtyska säkerhetstjänsten finns det ett stort allmänintresse kring det, och det är saker som naturligtvis måste blottläggas. Min fråga till statsministern är alltså om den senaste debatten och det faktum att det nu ser ut att ha förändrats i vad gäller majoritetsförhållanden får regeringen att åtminstone ta frågan ett varv till och omvärdera sin inställning till att offentliggöra . 48 Statsminister (M): Vad som eventuellt utverkas i form av lagstiftning eller svar här i får vi naturligtvis följa. Det är väl bara att erkänna att det finns en balanspunkt mellan ett allmänintresse och det faktum att vi får anta att en hel del av dem som är nämnda i är människor som på mer eller mindre goda grunder är utpekade som kollaboratörer till den östtyska staten. Jag vill dock påpeka att de är just utpekade. Det är alltså ingen rättslig process som har funnit dem skyldiga. Det gör att den som har nämnts där, kanske ibland bara av misstag, på detta sätt i efterhand kan misstänkliggöras om vi bryter en mycket stark sekretess som har varit en del av en svensk rättstradition. Helt plötsligt kan människor alltså bli utlämnade på grund av vad som möjligen har varit ett rent godtyckligt förfarande. Den enskildes rätt och att på detta sätt upprätthålla sekretess står mot allmänintresset. Jag har inte lika enkelt som en del andra att hävda att det bara ska dömas till fördel för allmänintresset, och det är därför regeringen har varit väldigt tveksam. Det handlar om väldigt grundläggande rättsliga principer. 49 (SD): Det är självklart inte helt okomplicerat. Vi vet inte om alla uppgifter stämmer, om alla som är utpekade faktiskt är det på rätt sätt och så vidare. Det tycker jag dock ytterligare stärker uppfattningen att detta måste fram i ljuset, så att det kan utredas. Det kan också antas vara så att det som inte stämmer är av marginell karaktär och att väldigt mycket faktiskt stämmer, och då menar jag att det är just allmänintresset som väger väldigt tungt. Personlig integritet är en sak, och allmänintresse är en annan sak. Det är principer som inte sällan kolliderar på olika sätt. Då måste man hitta den balanspunkt statsministern pratar om. Med beaktande av statministerns eget tal till partistämman , där han sade sig just vilja företräda allmänintresset, tycker jag att det är märkligt att man i denna fråga hamnar i rakt motsatt slutsats och låter allmänintresset stå tillbaka för den personliga integriteten eller eventuella felaktigheter som skulle kunna finnas i dessa arkiv. Vad är ni så rädda för? Till och med säger sig nu vilja öppna arkiven. 50 Statsminister (M): Med allmänintresse menar vi i detta fall huvudsakligen tillgång i enlighet med svensk offentlighetsprincip för att förmodligen journalister och de mest intresserade ska kunna få fram namnen och därefter kunna använda dem i olika former av artiklar. Det är klart att det då kan vara godtyckligt, att namn bara utpekats. Vi ska också veta om att det möjligen röjer källor som Säkerhetspolisen har arbetat med mot löfte att deras namn skulle vara skyddade för de tjänster de har begått. Det är en återspegling av en svunnen tid, dagar, med ofta helt andra förutsättningar än vad som gäller . Låt oss också konstatera att det har skett en prövning i som möjliggjort att forskare som framför allt har tittat på detta har fått access till delar av materialet, om än inte namnen. Det är ett sätt att hitta balansen. Detta nämner jag för att återge hur regeringen har resonerat kring detta. Skattemedel till europeiska banker i kris 51 (V): Det var debatt om eurokrisen. Det var en aktuell debatt som hade föreslagit. Det framkom då ganska tydligt att är ensamt i denna kammare om att säga nej till att ska bidra till de europeiska, framför allt franska och italienska, bankernas överlevnad. Våra argument för detta har varit ganska klara: Det riskerar att göra det riskfritt att driva bank. Vinsterna är privata, men kostnaderna och förlusterna är offentliga. Dessutom tycker vi att bankerna har råd. säger ledare att ska pumpas in i banksystemet. 20052009 tjänade de . Varför ska en undersköterska i och en reparatör i bidra till att rädda franska och italienska banker? Varför ska inte aktieägarna själva, som har gjort sådana enorma vinster , ta det ansvaret? 52 Statsminister (M): Svaret är: Det ska de naturligtvis inte göra. Det som belöper på jag såg att det handlade om och förutsätter vi att deras ägare täcker upp genom att hålla inne vinster eller göra extrainbetalningar. Det ska absolut inte läggas någon av de personer nämner till last. Det är det svenska beskedet: Vi ska inte använda skattepengar i banksektorn. Vi ska dessutom säkerställa det jag i går framförde , nämligen att den svenska bankakutslösningen också bör användas i runt om i . För det fall att det i sista hand görs anspråk på offentliga medel för att skydda en bank från att fallera ska betalningen tas ut i form av att man tar över ägarstarka aktier eller helt tar över ägandet av banken, för att på det sättet kunna återställa den med vinst till marknaden. Då kan man göra på det sätt vi har gjort i , nämligen hanterat banker i kris på ett sätt som har gjort att svenska skattebetalare har hamnat på plus. Det är det som gör oss unika. Andra har gjort det beskriver, men inte . Det tänker vi inte heller ändra framåt. 53 (V): Det stämmer inte riktigt, eftersom statsministern i varje fall i här i företräder uppfattningen att ska ställa upp för att rädda franska och italienska banker. Det är naturligtvis svenska skattebetalares pengar som därmed används. Ni har inte råd att höja a-kassan till en rimlig nivå. Ni har inte råd att se till att människor inte utförsäkras från sjukförsäkringen. Ni har inte råd att bekämpa ungdomsarbetslösheten. Men 510 miljarder tycker ni är lämpligt att stoppa in i ett system som gör att de franska och italienska bankerna kan överleva utan att deras aktieägare tar det ansvar som vore rimligt att kräva. Det betyder att det är de som inte var bjudna på festen som får betala notan. Det betyder att undersköterskan i och reparatören i är de som får stå för kulorna. Jag menar att detta är gravt felaktigt.