prot · GZ0951 · 2011-12-19 00:00:00 — Det är ändå positivt att ni i Socialdemokraterna vill vara med och ta fram en livsmedelsstrategi, att ni vill diskutera målen för jordbruket och att ni lyfter fram vikten av tillgång till livsmedel mot bakgrund av allt lägre självförsörjningsgrad. Men mot bakgrund av dessa era goda ambitioner blir era kostnadsökningsförslag alldeles obegripliga. Jag vill också säga något om handelsgödselskatten. Den infördes av regeringen för att bönderna skulle betala en del av EU-avgift. Dieselskatten höjdes i samma syfte med . Miljöargumenten var inget annat än påklistrade utanpåverk. använder växtnäringstillförsel på ett internationellt sett balanserat sätt där tillförda gödselmängder motsvaras av ökad skörd. Handelsgödselpriset har genom oljeprisets uppgång ökat , det vill säga långt mer än den skatt som ni vill lägga ovanpå denna ökning, och ger redan tillräckligt starka incitament att gödsla försiktigt. Ändå vill oppositionen ovanpå redan gjorda prishöjningar införa en skatt på handelsgödsel unikt i världen på för just svenska bönder. Dess miljöeffekter är utomordentligt begränsade, annat än att den medverkar till att lägga ned jordbruksproduktion i som ersätts av ökad produktion i andra länder där läckagen är större, ofta också till vårt gemensamma innanhav . Den skatt ni föreslår är direkt kontraproduktiv. Det svenska jordbrukets driftsöverskott ligger på . Jordbrukets marginaler ligger enligt lägre än EU-snittet, och produktionen minskar. Socialdemokraterna och vill ta nära från detta driftsöverskott, . Det skulle, om det genomfördes, komma ovanpå den höjning av jordbrukets koldioxidskatt för dieselolja med ca 500 miljoner som kommer att ske 2013 och 2015, trots att jordbrukets dieselkostnad redan ligger i EU-täten. Det innebär en kostnadschock med nära 1 miljard för ett jordbruk som redan krymper. Hur kan det öka det svenska jordbrukets konkurrenskraft och göra att det kan stå emot importen? Den frågan riktar jag till socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister. Det finns mycket mer att säga om detta viktiga område i statsbudgeten. Men jag får hänvisa till mina allianskollegers fylliga tidigare och kommande inlägg, som tillsammans ger en god helhetsbild. Jag har sökt att visa hur Alliansen på olika sätt ökar jordbrukets konkurrenskraft så att både volymproduktion och viktiga nischer kan växa. Detta gagnar miljömålen i liksom det vi vill om en levande landsbygd och en god djuromsorg. Jag har också gått igenom varför de rödgrönas förslag på några viktiga punkter är direkt kontraproduktiva mot detta. Jag följer nära försvarsområdet, där Socialdemokraterna ökat sitt budgetförslag med 2 000 miljoner, 2 miljarder, jämfört med . Jag hoppas att de skatte- och avgiftshöjningar som skiljer på detta område inte är med . Liksom på försvarsområdet är det väldigt bra om vi kan ha en bred samsyn även om de gröna näringarnas och jordbrukets förutsättningar och utveckling. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 114 (MP) replik: Efter detta lite för mig provocerande anförandet kan jag konstatera att om jag vore centerpartist skulle jag passa mig för att tala om nisch och . Sanningen är att den ekologiska mjölken är på enligt färsk statistik från Svensk Mjölk. Enligt Jordbruksstatistisk årsbok 2011 är den certifierade ekoarealen . Plussar vi på den areal som är under omställning är vi uppe i . Jag tror att vi ska korrigera siffrorna lite. Det är intressant att notera att även utskottets vice ordförande kallar det för försvinnande lite. Jag tycker att man ska se det ekologiska jordbruket som spjutspetsen. Jag blev provocerad av det som sades om det miljövänliga moderna konventionella jordbruket. Jag skulle i stället vilja säga: det mindre miljöovänliga jordbruket. Anledningen till att jag säger det är att det inte klarar miljömålen. Det har övergött . Det bidrar till ett sämre klimat på jorden framför allt på grund av konstgödsel men också på grund av sojaimport och skövlad regnskog. Att andra skitar ned värre legitimerar inte att vi inte gör vad vi kan. Vi är tvungna att ha en styrning eftersom miljön inte har något pris. Annars barkar det åt pipsvängen. Jag har inte någon direkt fråga, utan detta var snarare en kommentar till anförande. Naturligtvis är också jag för ökad självförsörjningsgrad. 115 (C) replik: Det kom på slutet. Du är svaret skyldig i just den frågan. Jag har all respekt för ekoprodukter. Det är en viktig nisch. Det ligger på om du väger ihop svensk matproduktion. Jag är medveten om att ekoproduktion med stallgödsel lämpar sig bäst och fungerar bäst för mjölk. De flesta större nya mjölkgårdar med 100, 200 eller 500 kor är ekogårdar. De får ett betydande stöd för att kunna etablera sig. Där är vi överens. Mjölk passar ändå bäst om man har stora arealer. Det har inte familjelantbruk. De kan inte gå över, utan är begränsade av detta. Min fråga är: Hur ser du på det dominerande jordbruket i ? Det är bäst i världen. Vi har strängast miljö- och djuromsorgsregler. Vi använder växtnäring mest försiktigt. Vi vet att över 900 miljoner hungrar i världen. Vi måste öka vår produktion kraftigt. Behovet är störst för magra jordar. De kräver handelsgödsel och växtnäringstillförsel för att svara och ge avkastning. Det var vad vi löste våra hungerproblem med . Min fråga är: Du vill lägga mer tyngd på det miljövänliga svenska jordbruket och mer än vad andra länders liknande jordbruk har. Detta leder till att det minskar. Det har minskat med en tredjedel . Vi är snart nere på 50 procents självförsörjningsgrad. Du vill öka belastningen ytterligare på detta. Du vill ge lite mer stöd till ekoproduktion. Okej, det kan kanske öka till av det krympande svenska jordbruket i övrigt. Men är inte det allra värsta att jordbruket och livsmedelsindustrin i minskar och att vi ökar importen? Är inte det värst för hur vi i kan ta vårt ansvar för miljö och matförsörjning i världen? 116 (MP) replik: Det befinner sig på ett sluttande plan . Det kan näppeligen vara fel. När det gäller global livsmedelsförsörjning är det en rad åtgärder som man måste ta till innan. Tanken att vi i västvärlden ska försörja resten av världen med livsmedel tror jag är helt fel. Det är till allra största delen en fördelningsfråga. Vi har fattigdom och demokrati. Vi har utbildning och kunskap. Sådana frågor är väsentliga att få med. Det handlar om jämställdhet. FAO hade en rapport om jämställdhet. Du vet mycket väl att om kvinnor i får samma förutsättningar som män är det 150 miljoner färre som behöver svälta. Det handlar om svinn på . Är det rimligt att av vår produktion ska bli foder? Jag bara ställer frågorna. Hur mycket ska vi ha av hästar och husdjur? Vatten är begränsande. Det är ekologiskt jordbruk vi ska ha i . Det säger FAO:s rapportör de Schutter. Ekologiskt jordbruk passar där. Vi får fördubblingar av skörden. Det är inte för att man tillför mineralgödsel eller västerländsk teknik. Man utnyttjar naturen och använder mullhaltshöjande medel. Man lär människor att göra komposter och gör terassodlingar. Det finns en hel del saker. Det är som att och Peak Phosphorus inte finns. Vi måste ha en beredskap för det. Det är så det fungerar. 117 (C) replik: Nej, det håller inte, , enligt min bestämda uppfattning. Det är en väldigt allvarlig fråga som vi nu diskuterar. Det är 900 miljoner människor som hungrar i världen. Vi måste försörja dem. Världens befolkning växer. Där har vi läget. Min uppfattning är att utan modern teknik även i denna näring genom växtnäringstillförsel och andra metoder klarar vi inte detta. Du säger att inte ska försörja med mat. Vi är helt överens om det. Men importerar hälften. Det kanske inte kommer från utvecklingsländerna. Men vi importerar ändå. Det måste vi bryta. Att bryta det genom att öka den viktiga nischen ekoproduktion, som vi med stort engagemang och kraft har lyckats mångdubbla från nästan ingenting till , och tro att detta kan stoppa det går inte i närtid. Vi måste inrikta oss på det jordbruk vi har, de bönder vi har som sliter, kämpar och investerar men som får lägga av allt oftare. Det är min kritik mot er och era kompisar. Ni vill lägga en kostnadschock på jordbruket som redan har små marginaler och krymper. Det handlar om jobben. Det vill jag säga till Socialdemokraterna. kommer snart här. När svenskt jordbruk lägger ned blir det mindre jobb i livsmedelsindustrin, och vi ökar importen. Det vill vi väl inte. Ska vi klara det måste vi rikta fokus mot det moderna miljövänliga jordbruket. Jag tycker att det är ett bra miljöalternativ. Ekoproduktion är också ett mycket bra miljöalternativ. Vi har två goda alternativ att välja i . Ska vi klara vårt ansvar globalt och inte öka den import som väller in måste vi rikta fokus och stärka konkurrenskraften hos det jordbruk som minskar. 118 (S) replik: Det handlar om jobben, . De gröna näringarna är oerhört viktiga för att bygga jobb och skapa välfärd i hela vårt land absolut! Just av den anledningen är det oerhört viktigt att vi inte fastnar i ett konservativt stillastående utan faktiskt tar ansvar för hur jobben och välfärden ska produceras också i vårt land. Jag kan också förstå om man som centerpartist känner ett behov av att ta ut sin frustration på någon. Men du är en klok man, . Visst vet du precis som jag att din frustration egentligen handlar om att ta ut den på dina kompisar i alliansregeringen! Det kan i alla fall vi som har lyssnat på anförandena och replikskiftena i debatten konstatera. Du har en moderat kollega som här i kammare står och säger att man inte vill styra från politiskt håll, att man inte ska centralstyra någonting och att det ekologiskt hållbara är en försvinnande liten del. Och så kommer centerpartisten upp i talarstolen och låter som att du befinner dig på en helt annan planet! Jag välkomnar att också tycker att det ekologiska jordbruket är viktigt. Men det är inte mig du ska övertyga. Det är inte oss socialdemokrater du ska övertyga, . Det är dina kompisar i alliansregeringen. Börja med från ! Eller börja med att ta ansvar för egna misslyckanden! För inte har antalet bönder ökat under de här fem åren, . Den svenska försörjningsgraden har inte ökat. Det har inte blivit ett förbättrat djurskydd och en förbättrad djurtillsyn. De svenska mervärdena har urholkats. Anser du att Matlandet ökar svensk självförsörjningsgrad? Hur svarar Matlandet på hur kan bidra till att minska trycket på markanvändning för att på så sätt se till att mätta världens befolkning? 119 (C) replik: Vad gäller ekoodlingen tror jag att , jag och kan vara överens om att det är viktig del, men att det är en nisch. Det var ungefär så jag uppfattade det som sade. Den kommer nog att öka. Den har ökat från . Vi kan säkert öka den mer. Men om vi ska klara att vända utvecklingen där det svenska jordbruket minskar så är det det vanliga miljövänliga jordbruket som vi måste koncentrera oss på. Jag noterade att i sitt inlägg tidigare framför allt lyfte fram vikten av satsningar på den ekologiska nischen. Vi är överens om det, men blir det inte fel om fokus håller sig kvar där och inte på det jordbruk som backar? Alliansen kämpar för konkurrenskraft. Alliansregeringen försöker verkligen att vända trenden. Men den är svår att vända, och vi har inte lyckats det är bara att se av statistiken. Men vi har gjort en rad insatser för att öka konkurrenskraften. I betänkandet föreslår vi 90 miljoner i sänkta kontrollavgiftskostnader på slakterierna och en djurvälfärdsavgift. Vi är överens om avgiften; det är bra. Men hur kan ni gå emot att man stöttar gris- och annan köttuppfödning som blöder och minskar genom att man inte avlastar dem med ? Jag begriper inte det. Ni vill återinföra handelsgödselskatt med 300 miljoner. Ni vill inte ge 90 miljoner i avlastning. Stora skattehöjningar på diesel är redan på gång. Hur tror ni att konkurrenskraften hos jordbruket ska kunna öka så att man vänder utvecklingen? Er politik kommer tyvärr att öka takten med vilken jordbruk och slakterier läggs ned och livsmedelsindustrijobben minskar. Vi köper vår mat från , och i stället. Det är därför jag med engagemang tar i för att få er att inse att vi liksom på försvarsområdet borde göra en revival. 120 (S) replik: Jag vill bara upprepa att jag respekterar . Jag förstår att du behöver ta ut din frustration på någon, men det är absolut missriktat att ta ut denna frustration på oss socialdemokrater. Du erkänner själv att ni inte har lyckats. Om man har misslyckats tycker jag att man borde vända sig till sig själv och dem som man samarbetar med. Ägna ditt engagemang och din frustration åt att göra någonting bättre för svenskt jordbruk! Det kanske skulle kunna vara en framgångsrik väg. Vi socialdemokrater föreslår att plockar fram en långsiktig svensk livsmedelsstrategi just därför att vi tycker att det är så viktigt. Jobben inom de gröna näringarna är oerhört viktiga för svensk välfärd. Vi måste ta oss an framtiden genom att klara av att tala om vilken mat vi ska producera i det här landet och hur vi ska inlemma det i våra klimatåtaganden. Hur ska vi kunna minska trycket på markanvändningen så att vi på så sätt kan ta vårt ansvar för att man kan odla mat på den uppodlade mark som finns i vår värld? Det om någonting skulle göra det lättare att föda människor som svälter . Vi har tagit ansvar genom att föreslå obligatorisk ursprungsmärkning. Vi har tagit ansvar genom att tycka att konsumentinflytandet ska stärkas och genom att tycka att ska få dela ut de råd som man har plockat fram och som denna regering och din centerpartistiska ministerkollega har stoppat. Så snälla jag förstår att du är frustrerad. Men det är oklokt att rikta denna frustration mot oss socialdemokrater. Vi har dessutom sagt att vi tänker tillföra området ytterligare. Det vore väl jättebra om , och vi vore överens om det? Rikta inte din frustration mot Socialdemokraterna! Rikta den inåt mot dig själv och de moderater som du samarbetar med! När kommer den svenska långsiktiga livsmedelsstrategin? 121 (C) replik: Det är sent, och jag ber om ursäkt för att detta drar ut . Men det är en viktig debatt, och jag uppskattar att vi diskuterar viktiga frågor. Jag respekterar och självfallet också det tidigare stora nu lite mindre men dock fortfarande stora partiet. Dock har ni inte alltid rätt. Som har framgått här är jag frustrerad över att världens bästa livsmedelsproduktion med den bästa djuromsorgen och största miljöhänsynen minskar och att vi köper mer från andra länder, som läcker mer och har sämre omsorg. Det tror jag att vi allihop känner. Jag är helt nöjd med samarbetet i Alliansen, där vi försöker öka konkurrenskraften hos jordbruket med en rad åtgärder. Vi har tagit bort handelsgödselskatten. Vi inför en djurvälfärdsersättning hoppas vi på 90 miljoner. Vi tar bort kontrollkostnaden i slakterierna på 90 miljoner. Det jag är glad för i det här läget är att vi har en alliansregering. Det skulle vara illa för svenskt jordbruk om ni kom till makten och kunde höja skatten på handelsgödsel med 300 miljoner. Det har inte någon miljöeffekt, och det gör att andra länders bönder tjänar på det hela. Ni vill inte heller avlasta slakterierna genom att ta bort kontrollkostnaden. Det är 390 miljoner. Sedan kommer 500 miljoner i dieselskattehöjning. Då är det nästan 1 miljard. Det svenska jordbrukets nettoinkomst är 45 miljarder. Tror ni att denna kostnadschock skulle stoppa importökningen och stärka jordbruket? Min frustration är i detta avseende riktad mot era förslag som när det gäller det här tyvärr är helt kontraproduktiva. Vi hörde och här säga att konstgödsel är något förfärligt och nästan borde förbjudas. Ni går lite på det tåget, och det känner jag inte riktigt igen från det moderna industriparti som Socialdemokraterna har varit tidigare. Då ville ni främja sysselsättning och jobb i och hatade att det flyttar utomlands. Det gör det med denna politik. Jag hoppas att vi får en bättre debatt och att vi står närmare varandra . 122 (KD): Inget är så livsnödvändigt som luft att andas och mat på bordet. Alltså är de två betänkanden vi har behandlat här från miljö- och jordbruksutskottet de mest centrala betänkandena i den här kammaren icke förty beroende av allt annat vi också gör Jag vill börja med att likt mina allianskolleger lyfta fram ett antal punkter som regeringen har gjort och jobbar med. Det tycks vara så att bara för att man inte kommer med små skjutkanoner och lägger någon liten ny idé på bordet så gör man ingenting. Jag tycker snarare att långsiktighet och uthållighet är att göra saker att se till att det får effekt. Jag tror att den satsning som alliansregeringen startade under den förra mandatperioden, nämligen det nya matlandet, även om en del i den här kammaren raljerar över det, är ett sätt att få upp kompetens och kunskap om vad svenska mervärden är och vad de kan göra. Därmed kan man få en ökad konsumtion av svenska produkter. har gått, och det kan ju vara så att han har andra viktiga uppdrag. Det kan också vara så att vi klarar av att minska köttkonsumtionen en del och öka svensk produktion. Det ena behöver inte utesluta det andra. Vill vi också se ett landskap som fungerar och en biologisk mångfald som fungerar måste vi se till att vi har ett lantbruk värt namnet och ett skogsbruk värt namnet. Där har regeringen och vår landsbygdsminister tagit nästa steg. Det är inte alltid kronor och ören som avgör om man lyckas det finns en allianskollega som brukar säga det utan det är vad man gör med pengarna som visar om det händer saker och om man kan få fram en annan attityd och andra förhållningssätt. Det är fyra punkter som man har valt att lyfta fram som huvudrubriker när det gäller skogen. Den första handlar om ett hållbart brukande. Jag kommer inte upp i kaliber, herr talman, men jag kan nog bli något förtretad över att i denna kammare åter och återigen höra att alliansregeringen inte sätter de skogspolitiska målen likvärdigt vägande i vågskålarna. Det är inte sanning. Det här är lika viktigt. Det handlar om ett hållbart brukande, inte minst av skogsresurser som har en omloppstid som är längre än vad vi kommer att bevista denna kammare, i alla fall de flesta av oss. Det kan finnas något undantag. Det gör att vi måste ha långsiktighet i det vi gör. Skogen är kanske den viktigaste klimatfaktorn vi har att jobba med. Det var också någonting jag fick med mig från klimatmötet i . Dessutom handlar det om förädling och innovation, ny teknik, nya produktionsmetoder och nya sätt att förädla. Det är oerhört viktigt. Det är viktigt att bygga kontaktytor och kluster. Jag kommer från ett landskap som ligger i tre län, än så länge i alla fall. Där kan vi konstatera att landshövdingarna tar olika initiativ för att foga samman de här grupperna av människor, och då kommer nya idéer och nya produkter fram. Jag tror att i förra debatten lyfte fram upplevelse och rekreation, men det hör även hemma här. Landsbygden inte minst skogen, men även det öppna landskapet är central för turismen. Det är en del som regeringen har valt att satsa stora resurser på. Vi har att göra ett gemensamt arbete globalt genom att exportera vårt kunnande och vår kompetens när det gäller skogen och jorden. Vi ska se till att göra det på två sätt, dels kommersiellt, dels via biståndspolitiken och en aktiv satsning på att få till stånd en produktion, inte minst i , som är hållbar. Jag ler ibland när talar om hur viktigt det är att vi lagstiftar och reglerar. Jag tror att förebilder är det viktigaste som finns. Du är egentligen ett exempel på det, . En bygd har ställt om, inte för att lagen säger så utan för att det finns de som går före. Jag tror att den mänskliga förebilden och förebilden i företagandet är mycket mer verkningsfulla. Det är viktigt att vi stimulerar detta. Det har alliansregeringen visat mycket påtagligt i den budget som vi nu diskuterar och med de satsningar som är gjorda tidigare. Landsbygdsprogrammet är ett centralt redskap i det arbetet. De satsningar på skogen som jag nämnde i den förra debatten och resurser till är också oerhört viktiga för att öka kunskapen hos oss alla. Jag kan inte heller låta bli att nämna någonting från den djurskyddskonferens som tog upp. Det var stora höstkonferens som hade djurskydd som tema. Där presenterade sin utredning. Där konstaterades samfällt av alla aktörer i rummet att det regeringen har gjort var rätt, nämligen att föra över djurskyddet och tillsynen till länsstyrelserna. kan vi äntligen få en mer likvärdig tillsyn med kvalitet och tillsyn där kompetensen också finns. De som själva ska utöva tillsynen har möjlighet att ha kolleger och kan känna sig styrkta i att ibland leva under arbetsförhållanden som ingen av oss här ser som acceptabla. Man ska inte behöva bli hotad för att man jobbar med de här frågorna. utredning lägger också tyngdpunkten på något som jag tycker är oerhört centralt. Det är vi som djurägare som har ansvar för våra djur. Det är vi som ska se till att de har en väl fungerande livsmiljö. Därför behövs det inte några nya ombudsmän, utan det behövs kompetens och kunskap hos de djurägare som finns. Det finns också goda förslag att jobba vidare med i den utredning som ligger på våra skrivbord och förhoppningsvis läses som jullektyr om vi inte har läst den. Det ekologiska kan vara en spjutspets. Men har vi inte ett konventionellt, vad nu det är, jordbruk i det stora hela som också tar sitt ansvar och jobbar enligt Greppa näringen eller någonting annat? Jag är ganska trött på att det låter som om de konventionella, vanliga lantbrukarna inte tar miljöansvar. Det är återigen lätt att lyfta fram hembygden. Jag kommer från ett sammanhang där jag vet att många av dem har gjort minst lika mycket, men de har inte certifierat sig. De har inte gått över av olika skäl, men de är minst lika besjälade av att ta hand om natur och miljö. De släpper inte ut ett dugg mer handelsgödsel än vad som är absolut nödvändigt. Den ekonom finns inte i de småländska skogarna som lägger ut en krona mer än nödvändigt på det som inte ger någonting tillbaka. Jag tror att det är så på fler håll. Det är också viktigt att säga att den reform som ligger framför oss när det gäller jordbrukspolitik och landsbygdspolitik är oerhört central. Det är viktigt att vi konstaterar att det är de företagare som bedriver modernäringen som är grunden för landsbygdens fortsatta utveckling. Det är de som ska ha villkor och förutsättningar som fungerar. Där har alliansregeringen vidtagit ett antal åtgärder, och fler måste vidtas för att lätta på kontrollsituationen och regelbördorna. Då är de resurser till slakteriverksamhet som flera har nämnt tidigare oerhört viktiga. De ska inte förringas. Såvitt jag har förstått har de också till största delen hamnat där de ska, nämligen för att se till att den lantbrukare som lämnar djur till slakt får nytta av detta. Jag hade tillgodo på mitt förra anförande. Det var av ett enda skäl egentligen. Jag har haft förmånen att leda miljö- och jordbruksutskottets utvärderingsgrupp. Vi har tittat på ett antal saker. I den förra debatten tog från upp det som vi har gjort när det gäller biologisk mångfald. I det här betänkandet har vi tittat på fiskefrågor och skrotningspremier. Jag vet att säkert kommer att ta upp detta i ett senare anförande. Det som jag tycker är centralt och viktigt är att miljö- och jordbruksutskottet systematiskt har följt utvärderingsfrågorna. Jag tror att vi är en av anledningarna till att det just nu här i kammaren och i riksdagsstyrelsen diskuteras hur vi ska jobba med utvärderingsfrågorna framöver. Jag ser med spänning fram emot att vi får bredare perspektiv och jobbar mer utskottsövergripande. Det skulle vara oerhört intressant att få vara med i en sådan process. Den bredbandssatsning som vi nu talar så varmt för i den här debatten är lika relevant att diskutera på näringsutskottets område för landsbygdsfrågor. Vi behöver se på helheten. Att departementet nu heter Landsbygdsdepartementet är väl också en signal om att vi behöver ta ett samlat grepp över frågorna.