prot · GY0971 · 2011-03-11 00:00:00 — Det är en sak att säga och skriva något, men vad har för verktyg för att säkerställa att det inte är oseriösa som åtar sig dessa uppdrag? Är hon intresserad av detta? Jag tror inte att någon vill att vi nästa gång det kommer ett avslöjande ska ha en arbetsmarknadsminister som säger: Oj då, det här ska vi följa upp! Jag vet inte vilken gång i ordningen det i så fall skulle bli. Det kanske är sjunde åttonde gången. Det tyder inte på att arbetsmarknadsministern har kontroll. 96 (S): Jag måste säga att det är ledsamt att statsrådet inte och inte heller nu svarar på frågan på vilket sätt hon kommer att arbeta för att skapa förutsättningar för att arbetsförmedlaren ska kunna ge en god service till såväl arbetssökande som arbetsgivare. I god service ingår att vara ett individuellt stöd för att arbetssökande ska kunna förbättra sitt jobbsökande. Det är sant att olika individer behöver olika stöd och att allt inte sker in-house, för att uttrycka sig populärt, men Arbetsförmedlingens egna möjligheter att ge ett kvalificerat stöd till arbetssökande står, som jag har sagt, i direkt proportion till den arbetsbelastning som råder på Arbetsförmedlingen. Då kan vi också konstatera att även den administrativa arbetsbelastningen har ökat, inte minst genom den i förra interpellationsdebatten så omhuldade jobb- och utvecklingsgarantin. Om jobbcoacherna nu är en så bra insats som statsrådet menar kan man undra varför de jobbcoacher som Arbetsförmedlingen själv anställde inte fick fortsätta och varför just denna del var tidsbegränsad. har i och för sig den ersatts med arbetsförmedlare som ska ha ett jobbcoachande uppdrag, men det står inte alls i relation till hur behoven kanske ser ut. hade fortsatt ha egna anställda jobbcoacher hade det kanske också bidragit till den viktiga balans som statsrådet talar om. Men det verkar fortfarande vara arbetsförmedlingsmarknaden som är målet. För mig som socialdemokrat är det snarare jobben som är viktiga. 97 (M): Detta är intressant. När vi diskuterar jobbcoacher pratar om fas 3, när vi diskuterar jobb pratar Socialdemokraterna om plusjobb, och när vi diskuterar valfrihet och konkurrens pratar Socialdemokraterna om enfald och myndighetskramande. Jag tänkte ge er en kort kurs i hur detta med konkurrens fungerar. När man konkurrensutsätter en marknad betyder det oftast inte att de nya aktörerna är absolut bäst, men det som oftast sker är att de gamla aktörerna blir bättre. Så var det till exempel när friskolorna startade. Det var inte friskolorna som var de absolut bästa i kommunen, däremot blev de kommunala skolorna mycket bättre för att det kom en konkurrens. Här ser vi nu samma sak. Det är viktigt att konkurrensutsätta jobbförmedlandet och jobbcoachningen, dels så att människor får valfrihet, dels så att vi blir effektivare i att matcha folk i arbete. Det är detta det handlar om. Vi får inte gå tillbaka till den gamla, gråa socialdemokratiska arbetsförmedlingen som den var på tid. Där var det åtgärder som förmedlades, inte jobb. ser vi vad siffrorna pekar på. Människor lämnar arbetslösheten och kommer i arbete. Bara för att det finns några oseriösa aktörer ska vi inte lägga ned hela vår arbetsmarknadspolitik. Nej, då åtgärdar vi problemet. Frågan som ställdes var: Vilken är kontrollinstansen? Jo, alla arbetssökande i dessa åtgärder ska rapportera till Arbetsförmedlingen om de blir illa behandlade. Så enkelt är det! 98 Arbetsmarknadsminister (M): Detta var en intressant och spännande debatt. I grunden har vi säkert samma mål, men vi har helt olika verktyg och metoder. Det tycks på oppositionen som om man är väldigt nöjd med Arbetsförmedlingen och anser att det räcker med Arbetsförmedlingen för att förmedla jobb i . Det är också anmärkningsvärt att man från oppositionens sida vill dra ned matchningsstödet nu när jobbchanserna ökar. Jag vill lite grann hänga på det som tog upp om när det kommer in fler aktörer. Vi som sitter här är alla medelålders med något undantag. Det var inte så hemskt länge sedan det bara fanns TV1 och TV2, och det fanns P1, P2 och P3. Det har hänt en del . Vi har sett en häpnadsväckande snabb utveckling i . Det kanske inte är oppositionen som har gått i bräschen för en utveckling mot fler friskolor, fler apotek, fler möjligheter för förskolor och vård. Det är någonting som de flesta svenskar tar som självklart. När jag beskriver för mina barn hur det var när jag växte upp med två kanaler på tv tror de inte att det är sant. Så länge sedan är det inte. Vi ska bejaka en mångfald där många fler får vara med inte minst inom vårt viktiga område att hjälpa människor att få ett jobb. Om man har 900 företag är jag inte nöjd förrän 900 har en högkvalitativ verksamhet. Men vi får nog acceptera att det kan komma en eller två, eller några få, som kanske inte sköter sig. Det gäller att lokalisera dem och se till att eliminera de som inte vill se till människors bästa från marknaden. Vi måste fundera på om det är bra att det finns fler som hjälper människor. Jag tror att facken skulle kunna vara alldeles utmärkta på att jobba med arbetsförmedlingstjänster i ett valfrihetssystem. skulle till exempel kunna hjälpa arbetslösa metallare. Om det är några som kan branschen bättre än generalister på en arbetsförmedling är det just de som kan branschen. Det är helt fel väg att gå att minska matchningsstödet nu när jobbchanserna ökar. Det är inte en politik som leder framåt. När det gäller Arbetsförmedlingens rapport står det att författarna inte vill dra några ensidiga analyser. Det är inte klart. Det finns också en selektionsproblematik när det gäller vilka som väljer jobbcoachning och vilka som inte gör det. Det kan vara så att de personer som upplever sig stå väldigt nära och har lätt att få jobb fixar ett jobb medan de som upplever att det är tufft tar den hjälp som finns att få. Det finns inte någon enkel lösning att läsa fram. Jag delar uppfattningen att om jag är arbetslös så är jag inte så tuff och stark. Jag kan behöva hjälp. Alla människor har inte ett bra nätverk i sin familj och bland sina vänner. Då är det oerhört viktigt att få hjälp och stöd av någon som är professionell som finns på Arbetsförmedlingen eller ute hos privata företag. Det är inte det intressanta. Det intressanta är att matchningen med personerna fungerar. Det finns också de som klarar sig bra på egna ben. Det är en viktig och bra reform som regeringen har gjort. Man har satsat ganska mycket pengar på att arbetslösa, även om de inte har varit arbetslösa länge, ska kunna få ett individuellt utformat stöd. De företag som inte sköter sig ska vi inte ha kvar. Men vi ska inte skrota en hel reform för att det kan finnas några oseriösa på marknaden. 99 (S): Det var tur att arbetsmarknadsministern återvände till min interpellation. Jag trodde att hon skulle tala om allting annat än den. Det är visserligen viktigt att diskutera privatisering av offentlig sektor och även apotek. Men jag tror att vi håller oss till interpellationen. Min fråga var: Avser arbetsmarknadsministern att vidta några åtgärder med anledning av att resultatet av jobbcoachning har visat på marginell effekt för arbetssökande? Svaret på den frågan är nej. Hon tänker inte göra något. Hon tycker att det är bra som det är. Uppenbarligen är det en kvalitetsstämpel att ett företag har F-skattsedel. pekar på en väldigt viktig faktor. under en socialdemokratisk regering eller en borgerlig regering inte får rimliga förutsättningar att utföra sitt jobb kommer man inte att lyckas i särskilt stor omfattning. Om man får möjlighet att ge god service lyckas man bättre. Det är viktigt att peka på det Arbetsförmedlingen säger och även TV4 redovisar. De coacher som fanns på Arbetsförmedlingen lyckades bättre än de privata jobbcoacherna. Man kan fundera på om det är en del i regeringens ideologi. Om man ska ha någon arbetsmarknadspolitisk åtgärd och någonting som verkligen leder till jobb ska det handla om att man tar offentliga medel till att starta privata företag, och så kallar man det jobbcoacher och en aktiv arbetsmarknadspolitik. Det är egentligen resultatet. Det är de som har fått jobben och inte de som är arbetslösa. Jag vill ändå veta: Är ministern så helt nöjd med dagens situation? 100 (S): Detta får bli dagens sista inlägg från min sida. Det var intressant att få en kurs i moderat marknadstänkande, för så är det ni tänker. Ni sätter marknaden före människan. De klara bevis som tydligt visar det är de företag som har dykt upp som utnyttjar människor för egna syften. säger att det är klart att de ska skrotas. Men hur ska det ske? Vad gör hon för att säkerställa detta? Det var också en av frågorna i interpellationen. Ska svaret återigen bli att hon följer frågan eller kanske följer frågan noga? Men vad blir det för aktivitet, ? Hon säger att det fungerar så på en marknad. Det dyker upp sådana företag som egentligen inte hör dit. säger att det kommer att utkristallisera sig. Låt dem hålla på så har vi bara de som är riktigt bra kvar. kanske vi får lov att acceptera ett och annat avsteg när man sätter marknaden före människan. Marknaden är det viktiga, och man använder arbetslösa i syfte att tjäna pengar. Man använder det inte för att se till att dessa människor kommer ut i jobb. Där ligger huvudkritiken. Det är bara så, , att det är ministern själv som bär ansvar för detta. Låt oss slippa se när nya upptäckter kommer att hon inte särskilt kraftfullt säger: Det här måste vi följa upp. Se till att få ordning och reda på detta med konkreta åtgärder! 101 Arbetsmarknadsminister (M): Jag vill tacka för en spännande förmiddag med arbetsmarknadspolitik. Det är en bra avrundning på veckan. Regeringens politik med jobblinjen och arbetslinjen är oerhört väsentlig. Vi är inte nöjda förrän alla som vill kan få ett arbete. Men det känns ändå bra att så många har kommit i jobb och att långtidsarbetslösheten minskar. Jag var också tydlig i mitt tidigare inlägg när vi talade om att det ska vara seriös verksamhet. Varje använd skattekrona ska gå till att hjälpa arbetslösa. Jag är också tydlig med att tala om vilka kontrollmekanismer som finns inom Arbetsförmedlingen. Jag har också varit tydlig i regleringsbrev och på annat sätt med att kontrollen är viktig för att vi ska kunna ha ett system med en mångfald av aktörer som sköter sig, gör ett bra arbete och hjälper människor. Jag hoppas på att kunna utveckla mer av valfrihetssystem inom Arbetsförmedlingens tjänster. antog en lagstiftning som Arbetsförmedlingen nu har att hantera. Det behövs många fler verktyg i verktygslådan om alla ska kunna få en chans på arbetsmarknaden. Tack alla, och trevlig helg! Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellationerna 2010/11:231, 234 och 237 om sjukförsäkringsreformen 102 Statsrådet (M): har frågat mig om jag inom mitt ansvarsområde avser att vidta åtgärder för att minska barnfattigdomen och när jag avser att återkomma med åtgärder för att korrigera sjukförsäkringsreformen så att inte människor hamnar mellan och Arbetsförmedlingen helt utan ersättning. har frågat mig om jag avser att vidta några skyndsamma åtgärder för att fler sjuka personer inte ska bli utförsäkrade. har debatterat frågan om barnfattigdom med barn- och äldreministern. Jag kommer därför att besvara frågan utifrån sjukförsäkringen. En av de viktigaste frågorna för regeringen när den tillträdde var att minska det omfattande utanförskapet från arbetsmarknaden, som till stor del bestod av sjukfrånvaro. Regeringen har under föregående mandatperiod genomfört en rad åtgärder som syftar till återgång i arbete. Åtgärderna har stor bredd och omfattar såväl ändringar som rör regelverket för sjukskrivningsprocessen, exempelvis tidsgränser för bedömning av arbetsförmåga, som nya samverkans- och stödåtgärder för att underlätta för sjukskrivna att komma tillbaka i arbete. Sjukförsäkringsreformen har givit resultat. Sjukskrivningsprocessen har blivit mer aktiv. Färre individer blir sjukskrivna, och sjukperioderna har blivit kortare. Sammantaget har den minskade ohälsan lett till en kraftig minskning av utanförskapet. Regeringen anser därför att den nuvarande inriktningen ska gälla även fortsättningsvis. Det är viktigt att säkerställa att avsikterna med reformen upprätthålls, exempelvis att den som är svårt sjuk och inte kan arbeta ska kunna få ersättning som reformen ska öka drivkrafterna och stödet till dem som kan komma tillbaka i arbete. Stora förändringar likt sjukförsäkringsreformen kan emellertid leda till att enskilda drabbas av orimliga och icke avsedda konsekvenser. Som jag har redovisat i kammaren pågår ett intensivt arbete inom i syfte att se över om regelverken och deras tillämpning har fått icke avsedda konsekvenser för enskilda individer. 103 (S): Vårsolen ter sig lockande där ute. Det finns väl ingenting som bubblar så av glädje som när barnen tar av de tjocka vinterkläderna och springer runt och leker i solens strålar. De är för hela vårt samhälle det viktigaste vi har. Barnen, deras välfärd, deras längtan och deras framtid bygger det nya samhället. hade på initiativ av Socialdemokraterna en debatt om barnfattigdom. Den följdes upp av interpellationsdebatter i detta angelägna ämne. Som en följd av dessa debatter har jag ställt två interpellationer, ty när jag debatterade barnfattigdom med och hänvisade till att föräldrarnas situation ju direkt påverkar barnet svävade hon vidare och sade att det inte var hennes ansvarsområde. Men det är regeringens kollektiva ansvar hur föräldrarnas försörjningssituation ter sig. Jag noterar nu att frågan är överlämnad till socialförsäkringsministern. Det finns inget svar. Det finns inte någon uppfattning om de ekonomiska villkoren för barnen i familjer där den vuxne drabbas av försämrad sjukförsäkring och av utförsäkring. Här i kammaren sade ledamot för någon vecka sedan att sjukförsäkringsreformen måste korrigeras. Detta sade också statsministern 2009. skriver vi 2011. 75 000 personer står i utförsäkringskön på väg in i utförsäkring. Åtskilliga av dem har barn som de har försörjningsansvar för. Stenhårt slår det direkt in i familjens situation och påverkar barnens lust och glädje i lek och senare deras prestationer i skolan. Den vuxnes oro påverkar hela familjen. Min fråga innehöll därför också en ny interpellation till socialförsäkringsministern. Det är mycket prat ute från skilda regeringspartier om icke önskvärda effekter. Man säger: Det är mycket tråkigt, och jag är ledsen att behöva höra detta. Men har ni pratat . När ska ni korrigera denna plåga som snart omfattar 75 000 personer? Att människor kastas ut från försäkringssystem och inte friskförklaras utan bortförklaras i utförsäkring är inte anständigt i ett välfärdssamhälle som vårt. 104 (S): Jag tackar socialförsäkringsminister för svaret. Jag är naturligtvis inte nöjd med det eftersom regeringen inte tänker göra någonting åt sjukförsäkringen. Jag vet inte om socialförsäkringsministern läser . hade den ett stort reportage om . Hon har varit multisjuk . Jag visar rubriken för ministern här. Den lyder Offer för världens hårdaste sjukregler. På en fråga om hur systemet kan fungera på detta sätt svarar den utredare som socialförsäkringsministern brukar hänvisa till, : kvalificerar sig djävligt få ursäkta uttrycket, men det är inte mitt språk till förtidspension. Vi har enligt ett av världens hårdaste system när det gäller sjukpension. Målet är att människor ska bli friska och att de ska kunna komma ut i arbetslivet. Men ser vi att en del personer inte gör det. Vi ser att en del människor är sjuka och har svårt att komma ut i arbetslivet. Men de stenhårda regler som regeringen har genomfört innebär att människor utförsäkras oavsett om de är friska eller inte. Därför blir jag upprörd, och jag tror att det är fler än jag som blir det, när man läser svaret från socialförsäkringsministern. Han skriver: Färre individer blir sjukskrivna, och sjukperioderna har blivit kortare. Sammantaget har den minskade ohälsan lett till en kraftig minskning av utanförskapet. Om sjuka människor blir utförsäkrade och hamnar på socialbidrag är det inte min bild att utanförskapet minskar. Vidare i svaret skriver ministern: Stora förändringar likt sjukförsäkringsreformen kan emellertid leda till att enskilda drabbas av orimliga och icke avsedda konsekvenser. Jag får påminna socialförsäkringsministern om att denna fråga och ett antal enskilda lyftes upp 2009 och i valrörelsen. Då sade statsministern att det är viktigt att vara ödmjuk inför förändringar som kunde orsaka negativa konsekvenser för sjuka. Men är det inte viktigt att göra någonting åt det? Vi i socialförsäkringsutskottet och då menar jag Socialdemokraterna, försökte ta ett utskottsinitiativ, det vill säga få att göra någonting åt reglerna. Det röstades ned av de borgerliga partierna inkluderande socialförsäkringsministerns parti. Det var inte oväntat. Det var mindre väntat att och röstade nej eftersom de har varit så kritiska till försäkringen. Det säger de i alla fall, men de vill ändå inte göra någon förändring. Om man läser vidare i svaret från socialförsäkringsministern skriver han att det är viktigt att se över om regelverken och deras tillämpning har fått icke avsedda konsekvenser för enskilda individer. Jag skulle vilja veta vad icke avsedda konsekvenser för enskilda individer är. Hur betecknar man det? Är det en icke avsedd konsekvens att personer ska utförsäkras och inte få någon sjukersättning, eller är det en avsedd konsekvens för enskilda individer? Jag tycker att det visar på människosynen från regeringen om man anser att det är en avsedd konsekvens att sjuka ska utförsäkras därför att de har varit sjuka för . Men det är min uppfattning, fru talman, så jag hoppas att statsrådet kan utveckla sitt svar till mig. 105 Statsrådet (M): Jag delar helt och fullt engagemanget för barn som växer upp i familjer med stora problem ekonomiska problem och andra, sociala, problem. Jag är inte fullt så imponerad av de krokodiltårar som fälls här av ledamöter som låtsas att de problem som de nu pekar på är helt skilda från den problembild vi hade tidigare och säger att de skulle ha gjort en annan analys av vad som behövde göras i de stora system där de själva pekade på behov av till exempel tidsgränser och orimligheter med omfattande förtidspensionering. Det imponerar inte så djupt på mig. Låt oss ta substansfrågorna i stället. När det gäller barn har vi totalt sett en situation som är rätt god. Det är rätt självklart. Vi lever i ett av världens rikaste länder. Allt annat vore förfärligt. Det förringar inte behovet av att prata om de barn som inte har det bra. När det gäller ekonomiskt utsatta barn har vi gått från barn som lever i familjer i ekonomisk utsatthet, som SCB definierar måttet, till . Det gör inte livet lättare för de som befinner sig där, men det är en väldig framgång att vi har halverat antalet barn som lever i ekonomisk utsatthet. Fler barn lever i familjer som har det ekonomiskt bra. Därmed, nota bene, inte sagt att dessa barn har det bra i alla andra avseenden, men de lever i alla fall inte i ekonomiskt långsiktigt armod. Tittar vi på de barn som växer upp i socialbidragshushåll har vi , , gått från till , för att använda de byråkratiska begreppen, i alla kategorier, och vi har gått från ungefär till när det gäller långvarigt socialbidragsberoende hushåll. Det är precis den grupp som kategoriserar som de allvarligaste riskhushållen. Att leva i kortsiktig fattigdom är plågsamt. Det vet alla vi som har gjort det. Att leva i långvarig fattigdom är farligt. Vi har minskat antalet familjer som lever i långvarigt socialbidragsberoende. Vi har minskat risken för att de får egna sociala problem . Men än en gång, det förringar inte problemen hos dem som verkligen har de problemen. Mer återstår att göra, men det går i rätt riktning. Ett rikare land kan ge fler barn en god start i livet. Jag tycker att ni rätt systematiskt far med begränsad korrekthet i beskrivningen av utförsäkringen. Utförsäkrad betyder i de allra flesta fall inte ersättningslös. Om man har en tidsgräns i sjukförsäkringen blir man utförsäkrad när tidsgränsen löper ut. Det påpekade ni och flera av era vänner var en viktig slutsats i remissvaren till utredning. skulle kanske inte vara västvärldens enda land där man kunde vara sjukskriven hur länge som helst, alldeles bortsett från analysen att vi inte ville ha 550 000 förtidspensionärer och 300 000 sjukskrivna . Det har ni helt glömt bort, och ni låtsas som om det problemet inte fanns. Ni låtsas som om det inte är en framgång att vi har hälften så många sjukskrivna hälften och att ett par hundra tusen människor försörjer sig själva i stället. Det har, tillsammans med jobbskatteavdraget, gjort att knappast i modern tid har fler människor med låga inkomster haft en chans att försörja sig själva. Ni låtsas som om detta inte har någon betydelse. Jag skulle verkligen välkomna diskussioner om de seriösa problemen, till exempel vad vi ska göra för de barn som fortfarande, trots de här insatserna, lever i långvarigt bidragsberoende och i familjer med andra sociala problem också där ekonomin kanske är det mindre problemet och andra saker är värre. Där har ni ingenting att säga. 106 (S): Det är en riktig beskrivning när socialförsäkringsministern talar om problemen med långvarigt beroende av försörjningsstöd och att den långvariga fattigdomen biter sig fast och genererar ny. Men det är den regering han sitter i som medvetet ökar fattigdomen med åtgärder. När jag hörde hans inlägg kom jag att tänka på den amerikanske journalisten som skrev om 20-talets depression. Innan vi fick ett styre i som inriktade sig på att vända ekonomin och få folk i arbete skrev han att politiken handlade om att förklara de arbetslösa som slöa och att de sjuka skulle bita ihop. Er teoretiska modell är att om man sänker ersättningsnivåerna kommer folk att anstränga sig mer. Ni tror att folk blir friska. Allt detta blommar ut, och vi ser det runt om i landet . När ni möts av detta i kommuner och i olika sammanhang säger ni bekymrat: Låt oss studera detta. Vi återkommer med åtgärder. i vårt land har, likt , rubriker som: Socialbidragen ökar i kommunen. Chefen för individ- och familjeomsorg säger vid inledningen av året att det är 142 nya personer utan sjukpenning som har sökt socialbidrag. Han fortsätter med att beskriva att den som söker socialbidrag får lämna sitt hus, sälja sin sommarstuga och göra sig av med sin bil. Se barnet i den familjen! Se barnet i den situationen! Se de 200 000 barn i vårt land som har drabbats av barnfattigdom! Någon dag senare är det en läkare som uttalar sig i samma tidning om de utförsäkrades villkor. Hon säger att av personer som de har tagit kontakt med och som är utförsäkrade uppger att de var oroliga och deprimerade i samband med utförsäkringen. hade självmordstankar, och 2 ½ procent hade försökt ta sitt liv i desperation. Detta är utfallet av en politik där skatterna har sänkts med 100 miljarder, och mest för dem som redan hade. 20 miljarder av den finansieringen har ni lyft från de arbetslösa och sjuka. Ni plågar dem, lägger huvudet på sned och säger: Vi ska titta på det. Det har ni sagt . Det är i sanning en ynkedom. 107 (S): Jag hade några frågor till socialförsäkringsministern som han valde att inte svara på. Jag ska upprepa dem. Men jag ska börja med att läsa högt igen: Utmattningsdepression, cancer, fel på sköldkörteln, fibromyalgi. är hårt drabbad av sjukdom. Tre läkare bedömer att hon inte kan arbeta mer. Men det räcker inte för sjukersättning. När jag utförsäkrades fick jag söka socialbidrag vad har man för val, säger . Socialförsäkringsministern pratar om att det finns människor som får ersättning. Jag pratar om de som är utförsäkrade och som inte får den här ersättningen. De är sjuka men nekas sjukersättning därför att den här regeringen har valt det här systemet. Man säger att människor blir nog friska om de inte får pengar. Jag har aldrig fått det systemet att gå ihop. Hur blir man frisk bara för att man blir fattig? Jag begriper inte det.