prot · GY09123 · 2011-06-28 00:00:00 — Vi har fått höra många goda argument, men oavsett vilka argument som framförts här är det ganska nyttolöst eftersom SD:s syfte är ett helt annat. syfte är, i vanlig ordning, att dela upp människor i vi och de. Det sätts svepande likhetstecken mellan brottslighet, vapen, sexuell exploatering och invandring svepande, inte konkret. Det sätts likhetstecken mellan trygghet och slutenhet att sätta upp gränser. Just så fungerar främlingsfientlig retorik. Verkliga problem som 15 000 döda migranter bryr sig inte SD om för det fungerar inte i vi-och-de-tänkandet. Men det viktiga för mig är att fråga: Bryr sig övriga partier om denna fråga? Hur lång ska listan bli under detta år? Hur lång ska listan bli ? För mig är det en kärnfråga och en diskussion som gärna tar om hur gränserna för ska se ut nu och . 25 (KD): vill att gränskontroller återinförs i och i . Vi kristdemokrater tror att det är ett stort misstag att föreslå något sådant. Att människor från andra delar av världen kan komma hit och arbeta utan en massa regelkrångel leder till ökad rörlighet på arbetsmarknaden och ökad öppenhet mot omvärlden. Men det är också positivt för både enskilda och det svenska samhället. Att EU-länderna runt har fått ta emot ett stort antal flyktingar från beror på att länder har agerat tvärtemot solidaritetstanken som annars bär upp EU. Länder som , och ligger vid EU:s yttre gräns och tar emot oproportionerligt många flyktingar. Bördan måste naturligtvis fördelas rättvist. Men kollektiva åtgärder har faktiskt vidtagits, och de medlemsstater som är berörda av migrationsströmmar har fått ekonomisk hjälp bland annat från Gränsfonden och Flyktingfonden. Men vi kan göra mer där. Men lösningen på flyktingströmmarna är inte som föreslår utökade gränskontroller utan i stället ett slut på konflikterna i . De som störtar sina diktatoriska ledare och tar första stegen mot demokrati men också en ökad marknadsekonomi behöver vårt stöd för att utvecklas till välfärdssamhällen. Bara på så sätt kan vi påverka flyktingströmmarna över . I det korta perspektivet är det därför viktigt att vi EU-medlemsstater visar ökad solidaritet och hjälper till för att vidarebosätta fler flyktingar. Men att har öppna gränser mot omvärlden berikar vårt land och säkerställer att vi kan ha en fortsatt bra tillväxt och kan upprätthålla en välfärd. Därför, herr talman, vill vi kristdemokrater fortsätta att slåss för ett öppet samhälle och ett öppet med öppna gränser. Det är en människosyn vi tror på, men vi tror också att det gynnar den svenska välfärden. 26 (): Denna debatt har tydligt visat att det finns två alternativa sätt att möta framtiden på. Det ena innebär att vi låser dörren, slänger nyckeln och stannar hemma och avskärmar oss från omvärlden i tron att det löser alla problem. Det andra innebär att vi slår vakt om öppenheten och de framsteg som vi uppnått gemensamt i fri rörlighet för människor, varor, arbetskraft och investeringar som vi ser nyktert på de utmaningar och svårigheter som det kan innebära och säkerställer att alla solidariskt följer de regler som behövs för att detta ska fungera. Att åter montera upp gränsbommar mellan EU:s medlemsländer är fel väg att gå. Den fria rörligheten för människor i EU är ett viktigt värde som inte får kompromissas bort. Det är lite grann ett svar på frågan om regeringens hållning som flera har ställt. Tidsbestämmelserna är ganska snäva även här i . Vi har inte sett den tidigare järnridån monteras ned för att vi ska bygga nya gränser i . Det är viktigt att ha som ledstjärna. måste bygga på att medlemsstaterna känner förtroende för varandras kapacitet att kontrollera den gemensamma yttre gränsen. Detta förtroende är avgörande för att vi ska kunna garantera den grundläggande rätten till fri rörlighet för personer i EU. Om det inte fungerar måste det finnas åtgärder att vidta som vi kan vara överens om. Det är det som diskussionen just nu handlar om och där vi ska förvänta oss någon typ av förslag från kommissionen . Då måste vi ha grundhållningen att inte låsa dörren utan faktiskt ta vara på friheten. Den som dessutom tror att brottsbekämpning i en globaliserad värld handlar om att göra så mycket som möjligt själv hemma och låsa dörren igen är fel ute. Det är samarbete som måste utvecklas. Det polissamarbete som finns i EU är oerhört viktigt att utveckla. Jag tackar för en intressant debatt. Överläggningen var härmed avslutad. 2 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 3 § Anmälan om återtagande av plats i Talmannen meddelade att (S) skulle återta sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare skulle upphöra för (S). 4 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen Talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2010/11:FPM123 Meddelande om stärkta rättigheter för brottsoffer i EU KOM(2011)274 till justitieutskottet /11:FPM124 Direktiv om miniminormer för brottsoffers rättigheter KOM(2011)275 till justitieutskottet /11:FPM125 Förordning om ömsesidigt erkännande av skyddsåtgärder i civilrättsliga förfaranden KOM(2011)276 till justitieutskottet 5 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2010/11:159 till justitieutskottet Motioner 2010/11:C8 till civilutskottet /11:MJ7 till miljö- och jordbruksutskottet EU-dokument KOM(2011)303 till utrikesutskottet 6 § Svar på interpellation 2010/11:435 om it i skolan 27 Utbildningsminister (FP): har frågat mig vad jag avser att göra för att underlätta för elever och lärare att ta del av det nya digitala samhället. Jag delar interpellantens uppfattning att skolan är och bör vara en viktig del av det moderna informationssamhället. Att eleverna ska ges nödvändiga kunskaper för detta framgår också av de nya läroplanerna för skolväsendet. I de nya lärar- och förskollärarutbildningarna införs tydligare krav på digital kompetens. Men också redan verksamma lärare måste få möjlighet att utveckla sin it-kompetens. Därför har , som en del i sitt uppdrag att främja utvecklingen och användningen av it i skolor, genomfört kompetensutveckling i praktisk it för pedagoger och skolledare, den så kallade PIM-satsningen. Inom ramen för Lärarlyftet har det också funnits möjlighet för lärare att fortbilda sig inom it. Regeringen har vidare gett i uppdrag att kontinuerligt följa upp barns, elevers och lärares it-användning och it-kompetens i förskola, skola och vuxenutbildning. Uppföljningen ska även avse skolornas administrativa it-användning. Dessutom ska uppföljningen avse åtgärder för att med hjälp av it kommunicera skolans och verksamhetens arbete med hemmen. Uppdraget ska redovisas till , nästa gång senast . När det gäller frågan om tillgången till datorer för lärare och elever i skolan är detta dock enligt gällande ansvarsfördelning en fråga för skolans huvudmän. 28 (S): Jag tackar utbildningsminister för svaret. Vi har ett problem eftersom vi har en stor digital klyfta. Men vi har också många spännande utmaningar. Framtidens jobb innebär att man ska kunna it. Man ska kunna hantera it oavsett vilken typ av terminal eller dator det är eller om det är en inbyggd programmerare på en motorkomponent. Det kommer att förväntas av alla arbetstagare att de kan det. En del barn föds med en Ipad i vaggan. Det är en naturlig del i leken och en naturlig del i utvecklingen att man klappar eller matar en elektronisk katt. Det är roligt för barn att ta del av det. Men andra barn måste köa och kanske inte ens får ta del av en dator förrän de börjar skolan. Det finns barn som får vänta i sina hem för att få tillgång till datorn på grund av att de har många syskon. Om de har en dator i hemmet kanske de måste vänta innan de får göra sin läxa eller innan de får möjlighet att lämna sitt hemprov. Många elever förväntas nu leverera det som de har gjort elektroniskt hemifrån. Man kan få sitta kvar i skolan och göra sin hemuppgift på skolans bibliotek. Men vi har stora skillnader i samhället. Vi vill bejaka det digitala samhället, och vi ser fördelarna. ska ligga i framkant. Vi ligger i framkant när det gäller takten i utbyggnaden som vi satte i gång för ett tiotal år sedan. Tyvärr har skolan halkat efter. är det andra nationer som drar ifrån. I , och och i många länder i är digital undervisning, it-kunskap, en naturlig del i skolan. Men är inte längre lika mycket på. Om det har att göra med utbildningsministerns ointresse eller om det har att göra med något annat vet inte jag. behöver en strategi på nationell nivå för it i skolan. Det skulle göra att vi kunde flytta fram positionerna. hänvisar till att det är kommunerna själva som ska avgöra det här och bestämma vilka hjälpmedel som ska köpas in. Jag förnekar inte det, men när det gäller att minska den digitala klyftan skulle det underlätta om alla kommuner fick en strategi att sträva efter att vi hade någon nationellt som pekar med hela handen och talar om att vi ligger i framkant och att det ska så förbli. är en it-nation. Vi tar den digitala agendan på allvar. Därför ska elever också få ta del av det. Det finns många skolor som visar på många goda exempel. Det välkomnar jag. På många skolor är det fullkomligt naturligt att varje elev har en dator eller kan göra läxorna innan eleven går hem från skolan. Att man i hemmen, precis som lärarna får, får ta del av detta är fantastiskt bra. Men det hela haltar. Det sägs att bara var tionde elev använder datorn till exempel i matematikkunskap. Just i matematik är det alldeles förträffligt att använda sig av en dator eftersom man senare i arbetslivet kommer att göra det. måste överleva som it-nation i en allt hårdare global konkurrens. Vi kan klara det eftersom så länge legat i framkant. Ni avskaffade hem-pc-reformen. It i skolan, ITIS, har avskaffats. Men it ska utgöra en naturlig del i skolan. Tyvärr är det inte så på alla skolor. Jag skulle vilja att tar upp den tappade handsken och sätter upp en nationell it-strategi. 29 Utbildningsminister (FP): Jag undrar varifrån får underlag till alla sina påståenden. Jag skulle gärna vilja höra varifrån de kommer. just , i denna stund presenterar en mycket stor internationell utvärdering av digital kompetens i skolan. Den visar att i den industrialiserade världen finns bland de bästa länderna. ligger klart över genomsnittet. Just nu när vi står här presenteras denna . Det är de som gör de stora internationella studierna. Det finns länder som ligger före så är det men det har inte att göra med att man, som här talar om, har fler burkar i klassrummet. Det är inte tekniken det är fråga om, utan det handlar om förmågan att hantera detta. Det är inte fråga om antalet burkar, sladdar, knappar och olika utrustningar. Det är inte knapptryckningen det handlar om när det gäller att ha digital kompetens, . Det är inte det centrala för ungdomarna, men så kan det vara för äldre personer med en massa allmänbildning och kunskap i övrigt men som blir rädda för utrustningen. Så är det inte med ungdomarna. Knapptryckningen är, som sagt, inte problemet. Problemet är vad du ska leta efter när du väl satt på datorn. Du har en miljon hemsidor och en oändlig information. Det krävs något mer än att trycka på knappar när det gäller det som du ska leta efter. Det krävs då läsförmåga, kompetens att navigera, allmänbildning samt kunskaper för att förstå och ifrågasätta ett kritiskt tänkande i förhållande till det man läser. Det är det som ska utvärderas. Antalet burkar är inte det centrala. Jag har inte sett någon utvärdering av antalet utrustningar i skolan. Det varierar mellan olika skolor. Det centrala är den digitala förmågan. Denna är nu utvärderad. ligger mycket bra till. skriver i sitt pressmeddelande som ligger ute på nätet att de som misslyckas är de som har svag läsförmåga och de som har svag allmänbildning. När dessa personer väl ser alla hemsidor vet de inte vad de ska läsa, vad de ska ta del av. Det är inte den tekniska förmågan, , som det handlar om. Att sätta på datorn klarar ungdomarna. Digital kompetens är detta med att ta till sig den oändliga informationen och att navigera och manövrera inte knapptryckandet; då har man missförstått detta. Knapptryckandet är bara ett medel. Vi ligger alltså mycket bra till. Ska vi förbättra oss gäller det den allmänna kunskapen läsförmåga, allmänbildning och kunskaper för att kunna använda all den information som finns på nätet. Det är där som skolan kommer till korta, och det är det som gör att vi inte ligger i absoluta toppen. Men vi ligger klart över genomsnittet bland de industrialiserade länderna enligt den stora utvärdering som presenteras. De påståenden som här i debatten far fram med stämmer inte. 30 (S): Det var väldigt vad snedtände i debatten här. Kan det här möjligen vara en öm tå? Kan det vara så att själv känner att han inte hänger med i den här utvecklingen? undrar varifrån jag får mina kunskaper. Ja, dessa får jag bland annat från självt. Det är där man säger att bara var tionde elev använder sig av dator när det gäller matematikkunskap. Det är till och med så att självt säger att det behövs en nationell it-strategi. Vilka fler är det som ger mig information? Ja, bland annat får jag information från , årets it-kommun 2010, och från Sonera. Stiftelsen i Utbildningen har också gett mig information. Dessutom har gett mig information, likaså Unionen och väldigt många bloggare som jag har kontakt med. Jag känner till mycket av den digitala världen och vet mycket väl att det inte handlar om att trycka på knappar. Det kan barnen och eleverna. Det handlar i stället om det bakomliggande. tycker att det räcker med att ligga strax över genomsnittet. Vad jag menar är att vi ska ligga i topp. Man kan inte vara nöjd med att en rapport presenteras där det sägs att vi ligger strax över genomsnittet. Vi ska höra till de främsta. Vi ska ligga i topp, för det gör vi när det gäller utbyggnadstakt och så mycket annat inom it-utveckling. Vi ska ligga i topp när det gäller e-hälsa och så vidare. Vi ska även ta till oss it i vården. Således måste också skolan hänga med. Om tror att det handlar om sladdar och apparater har han nog fel. Om tror att jag talar om det har han alltså missuppfattat mig. I min interpellation skriver jag inte om det, utan jag skriver om att lärarna och eleverna måste kunna vara med och lära sig mer och ta till sig digital kompetens. För elever med skrivsvårigheter är datorn ett fantastiskt bra hjälpmedel. Man kan förstora texten, och det finns program som på ett mycket pedagogiskt och bra sätt hjälper eleven att lära sig saker. Datorn är ett fantastiskt bra hjälpmedel just för elever med läs- och skrivsvårigheter. De eleverna behöver datorn ännu mer. Jag talar om den digitala klyftan, om att inte alla elever har samma möjligheter och om att inte alla kommuner väljer att satsa på detta. har jag fått exempel på kommuner som funderar på att skaffa bärbara datorer till eleverna och i stället lägga ned skolbiblioteket. När kommuner gör sådana felval är de fel ute. (Utbildningsminister (FP): Mm.) Det behövs en nationell strategi som visar att man inte kan välja bort ett bibliotek för att ge eleven en dator. Eleverna behöver ha tillgång till bra it-kompetens och därmed till goda tekniska möjligheter. Således behöver skolorna se till att eleverna har sådana möjligheter. Man ska definitivt inte välja bort ett bibliotek och den kunniga personalen där. Vi måste se till att eleverna har den här möjligheten. Vi vill inte att någon ska hamna i bakvatten eller att man därför att dator saknas får vänta i på att få lämna in en hemuppgift. 31 Utbildningsminister (FP): Jag vill att ska ligga i topp när det gäller utbildningsresultat. Det är vad hela denna regerings utbildningspolitik går ut på i kontrast till den tidigare utbildningspolitiken; Sverige sjönk ju som en sten varje gång det kom nya internationella utvärderingar. Kan vi inte vara lite glada? kom en mätning som visar att ligger väldigt bra till när det gäller digital kompetens. Kan vi inte vara lite glada över det, ? Här har vi en grej som visar att vi inte är dåliga. Här är vi bra, men vi kan bli ännu bättre. Mitt mål är att vi ska ligga i topp. och , stora utbildningsorganisation, säger följande om vad som fattas för att vi ska kunna i topp: För att bli en god läsare av digitala texter krävs samma grundläggande kunskaper i läsförståelse som vid vanlig traditionell läsning. Det vill säga ordkunskap, att förstå och att tolka texter och där är flickorna fortfarande bättre. Den digitala klyfta som beskriver handlar väldigt mycket om att pojkar i största allmänhet är sämre läsare. Det är ingen skillnad vare sig man läser böcker eller man läser på datorn. talar om 1990-talets ITIS-projekt i romantiska ordalag. Jag tyckte att det var bra. Det handlade i hög grad om att det inte fanns någon utrustning i skolorna. handlade om att förse skolorna med utrustning, och den måste sedan moderniseras. Det var en massiv satsning för att i en första omgång förse skolorna med datorer och teknisk utrustning. Men vi är förbi den debatten, . Eleverna går in på datorn, men handlar det om att de ska förstå det som finns där. Då är det traditionell skolundervisning som behövs. Om det står på en hemsida att Förintelsen, judeutrotningen, inte har existerat hjälper det inte att man kan knappa sig fram och läsa det. Man måste ha en allmänbildning med historiekunskaper för att förstå att det är fel. Det kritiska tänkandet handlar inte om teknisk kunskap eller tekniskt manövrerande. Det handlar om att man har kunskaper att förstå och ta till sig information. Det är detta som och skriver. Den digitala utvecklingen av svensk skola handlar, om vi ska tro och , och dem tror jag på, om vanliga grundläggande kunskaper i olika ämnen, så att man ska förstå det man läser. När det gäller den tekniska utrustningen är det som med all annan infrastruktur i skolorna lokaler, böcker och allt annat har Socialdemokraterna bestämt att det är kommunerna som har ansvaret. Då är det 280 kommuner som ansvarar för detta. Jag är emot kommunaliseringen och vill återförstatliga skolan, men om det nu är så bra med kommunalisering, , varför kräver ni att jag ska peka med hela handen och rätta till det varje gång en kommun fattar ett felaktigt beslut? Varför är ni för den kommunaliserade skolan egentligen? 32 (S): Det är vi för att vi tror på demokratin, och vi tycker att det ska synas hur man styr en kommun. Men det behövs i alla fall tydliga riktlinjer. Man kan inte lägga händerna på ryggen och säga att det är 280 kommuner som ska styra själva. Man kan som skolminister faktiskt tala om hur en nationell IT-strategi i skolan ska se ut. Om det nu är som säger, att det är skolans resultat och kunskap som eleverna ska ha, är det ju synd att de tappar i det. Jag vet att brukar säga att det är sossarnas fel. Det kommer han att säga innan eleverna har vuxit upp. Han kommer alltid att skylla på sossarna, eller åtminstone . tappar eleverna i kunskap, och vi behöver rätta till det. Det fiffiga med detta är att om eleverna har möjlighet till IT i skolan kan de förbättra sina kunskaper just för att det är ett så bra hjälpmedel. IT i sig är naturligtvis inte bara ett hjälpmedel utan en samhällsomvandlande kraft, men det är också ett mycket bra hjälpmedel, bland annat för de elever som har det svårt i skolan. Det finns en massa bra instrument för att stödja de eleverna, men då behöver lärarna kunna detta, och de känner ibland att de inte kan lika mycket som eleverna. Då känner de lite dåligt självförtroende och vågar inte riktigt ställa sig upp och undervisa eleverna. Det går dock att rätta till, för elever och lärare kan faktiskt tillsammans lära sig saker och ting och flytta fram positionerna i en klass ihop och stötta varandra. Det går alltså om man vill. Jag hoppas att särskilt efter den här debatten vill fortsätta med att se till att ligger i framkant även när det gäller IT i skolan. 33 Utbildningsminister (FP): Absolut, det är regeringens avsikt. Vi ska ligga i framkant när det gäller utbildningsresultat, också när det gäller digitala resultat. Då är det glädjande att vi ligger i framkant här, till skillnad för på många andra områden, där vår placering har rasat . Här ligger vi i framkant, och det ska vi fortsätta göra. Jag förstår att inte har hunnit läsa den stora utvärdering från och som kommer . Gå hem och läs den, så ska vi debattera det här på nytt. Då tror jag att vår gemensamma slutsats kommer att bli att det centrala för att lyfta resultatet när det gäller digital kompetens inte är handhavande av teknik utan läsförståelse, läskunskap och förmågan att sovra i all den information som finns på nätet. Det är skillnad mellan information och kunskap. Information finns det ett överflöd av på nätet, men att vaska ut det som är nyttig kunskap är den förmåga som många elever saknar. Det handlar om att vara en kunnig, allmänbildad person. Det är inte teknik och knapptryckande det handlar om. Sedan måste det finnas teknik, naturligtvis, och där ligger också bra till, men jag är medveten om att kommunaliseringen innebär att villkoren ser olika ut i olika kommuner. Det måste väl ha varit själva idén med kommunalisering att det skulle se lite olika ut? Ska det se exakt likadant ut överallt bör skolan vara statlig. Det är min slutsats. Det är inte jag som har bestämt om kommunaliseringen. Det är det andra som har gjort. Målet är att eleverna ska lära sig mycket. Vi ligger bra till. Ska vi förbättra oss ännu mer skriver och att det då inte handlar om teknisk kompetens utan om att eleverna ska ha en allmänbildning så att de kan sovra i informationen på nätet. Det är det som är det centrala att gå vidare med. , , handlar det om att för att nå högsta möjliga mål också i digital förmåga återupprätta en kunskapsskola. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till , då statsminister (M) skulle lämna information från Europeiska rådets möte . 7 § Information från regeringen om Europeiska rådets möte 34 Statsminister (M): EU:s stats- och regeringschefer möttes för det sedvanliga midsommartoppmötet under ledning av den valde ordföranden . Det var ett toppmöte som hade att hantera de fortsatt svåra följderna av finansiella och ekonomiska kris, framför allt i . Men det var ett toppmöte som också lyckades blicka framåt genom att diskutera de olika europeiska ekonomiska ramverk som successivt satts på plats för att undvika framtida kriser. Den andra dominerande frågan på toppmötets dagordning var asyl- och migrationsfrågorna. Detta ledde till en längre diskussion om framför allt Schengenreglernas framtida utformning. Slutligen diskuterades också utvecklingen i och . fördes en intressant diskussion om den framtida ekonomiska politik som olika medlemsländer avser att föra på grundval av den europeiska terminen och de landspecifika, icke-bindande rekommendationer som kommissionen har lämnat. Kommissionens rekommendationer lämnas mot bakgrund av de åtaganden som varje land gör inom ramen för dels EU 2020-strategin, dels EU:s . Det ankommer på varje land i vilken utsträckning man väljer att återspegla kommissionens rekommendationer i den nationella budgetprocessen. Denna process ledde fram till bra policydiskussioner och nyttiga genomlysningar där medlemsländernas politikval ibland ges beröm och ibland ifrågasätts, men där det fortsatt är varje medlemsland som slutligen, nationellt, väljer sin egen ansats. Det är bra att Europeiska unionen på detta sätt dels vidtar åtgärder för att förbättra den ekonomiska disciplinen, dels stimulerar reformer för ökad tillväxt och sysselsättning. Jag är övertygad om att med den europeiska terminen, regelpaketet om förstärkt ekonomisk styrning som vi hoppas kunna enas med om och den nya permanenta krismekanismen, ESM, står betydligt bättre rustat i detta än före den förra ekonomiska krisen. Vi står inför en avgörande vecka vad gäller det allvarliga ekonomiska läget i .