prot · GZ0948 · 2011-12-14 00:00:00 — Vi kan konstatera att satt i gång ett omfattande och ambitiöst arbete vad gäller förbättrad produktivitet. De har ett särskilt program som går under namnet , Produktivitets- och innovationsutveckling i anläggningsbranschen, där huvudmålen är sänkta produktivitetskostnader om till 2013 och produktivitetsförbättringar i anläggningsbranschen om . Men, fru talman, en förutsättning för att kunna både mäta och öka produktiviteten är att det finns bra uppföljning och kostnadskontroll. När det gäller kostnadskontrollen av stora järnvägsinvesteringar konstaterar en rad brister och ger också en rad rekommendationer till regeringen och . skriver i sin rapport att regeringen och vidtagit en rad åtgärder men att dessa åtgärder inte omfattas av granskning. har nämligen granskat projekt som slutfördes , och granskningen inriktades på principerna för den ekonomiska redovisning som gällde då. Eftersom i sin granskning, som vi nu debatterar, inte har med det arbete som inleddes under förra mandatperioden, och som i hög grad pågår för att förbättra kostnadskontrollen och öka produktiviteten, blir debatten lite skev då många av de åtgärder och rekommendationer som föreslår är sådana som redan är påbörjade och på gång. Vi kan konstatera att tidigare granskningsomgång gjordes . Den dåvarande socialdemokratiska regeringen gjorde ingenting åt det som då presenterade i granskningen. Det var först , när alliansregeringen tillträdde, som åtgärder började vidtas. Den granskning som nu gör är viktig. Men de facto granskas gamla arbetssätt som rådde under tidigare, socialdemokratiskt, styre. startade ett utvecklingsarbete för att förbättra den ekonomiska styrningen av investeringsprojekten. I infrastrukturpropositionen, som kom , konstaterade alliansregeringen att den ekonomiska styrningen behöver förbättras, att kostnadskontrollen av investeringsprojekten behöver stärkas och att produktivitetsutvecklingen i anläggningsbranschen behöver bli bättre. Regeringen satte då i gång med en trafikverksutredning med syfte att skapa en effektivare och mer ändamålsenlig myndighetsorganisation. och fick 2008 i uppdrag att införa en ny modell för styrning och uppföljning av stora infrastrukturinvesteringar. Man bildade myndigheten som en analys- och stödmyndighet till regeringen för att få en mer effektiv styrning och uppföljning av verksamhet. Det här är några av de åtgärder som alliansregeringen har vidtagit. Därför blir reservationen av S, V och MP som ett slag i luften eller som att slå in öppna dörrar. kanske man skulle fundera lite mer på vad det faktiskt handlar om och konsekvenserna. Det mesta av det som föreslår är som sagt sådana åtgärder som redan är vidtagna eller på gång. Men det finns en sak som bekymrar mig. Det är att S, V och MP inte verkar ha läst på tillräckligt. tar i sin granskning inte hänsyn till de förändringar som har gjorts när det gäller kalkylmetoder, utan föreslår att regeringen ska låta utreda och sedan införa en utfallsbaserad kalkylmetod. Men från att i princip inte ha haft någon särskild kalkylmetod alls för investeringsprojekt arbetar man med en systematisk metod. Detta framgår för den som bemödar sig att läsa remissvar till regeringen. experter framhåller i sitt remissvar att successiv kalkylering används i flera länder och att stora summor har lagts ned på att implementera, utbilda i och genomföra dessa kalkyler. Att i detta läge när man har börjat strukturera upp arbetet och börjat använda sig av systematiska metoder byta till en ny och mindre beprövad metod vore inte bara olyckligt. Det finns också en uppenbar risk att det förbättringsarbete som har startats och pågått sedan förra mandatperioden stannar upp, vilket inte kommer att förbättra kostnadskontrollen på något sätt snarare tvärtom. Till det kan läggas alla de kostnader som kan förväntas uppstå när man byter metod. Vikten av analys och uppföljning poängteras från flera håll, inte minst av själv. Att i det läget rusa i väg mot en annan kalkylmetod utan att utvärdera det nya arbetssättet och den nya metoden är att arbeta i helt motsatt riktning till vad själv framställer. arbetar på ett helt annat sätt än vad som gjordes när det gäller planering och kalkylering av de järnvägs- och vägprojekt som slutfördes . Det nya arbetssättet omfattar också ett betydande kvalitetssäkringsarbete med både interna och externa granskare. Det är viktigt att det nya arbetssättet kontinuerligt nu följs upp och utvärderas och att de metoder och modeller som används ständigt förfinas. Vi kan också konstatera att regeringen sedan förra mandatperioden har ett annat arbetssätt med tydligare kravställning och ökad uppföljning gentemot angående kostnadskontroll och ökad produktivitet. Detta förändringsarbete handlar också om att förbättra redovisningen till . I betänkandet understryker utskottet vikten av en löpande och noggrann uppföljning av utvecklingen på området och av att får information om hur arbetet fortskrider. Regeringens redovisning till är viktig och sker huvudsakligen i den årliga budgetpropositionen. Flera åtgärder har genomförts för att förbättra redovisningen. Det har gällt alltifrån ändrad grundlag till en reformerad budgetlag och skärpta rapporteringskrav på . Det handlar om att man ska få en löpande rapportering, uppföljning och efterkalkylering och att det ska rapporteras om bland annat riskbedömningar, marknads- och indexutveckling och avvikelser. En del av denna förbättrade uppföljning och redovisning för kan vi se redan nu i budgetpropositionen . Där finns bland annat redovisat en del om arbetet med att öka produktiviteten och en förbättrad redovisning av järnvägs- och vägsatsningar såväl för investeringar som för underhåll. Till exempel redovisas nu projekt som öppnats för trafik 2010 med såväl branschindex som nettoprisindex. Det är viktigt och angeläget att ständigt arbeta med förbättringar inom detta område. Regeringen följer nu det arbete som pågår och har också uttalat att man är beredd att vidta ytterligare åtgärder ifall det skulle behövas. betonar i betänkandet vikten av en fortsatt hög prioritering av detta. Vi i utskottet kommer självfallet också att följa utvecklingen noga. Innan jag avslutar yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Jag vill också önska alla en god jul och ett gott nytt år. 60 (S) replik: ondgör sig över att Socialdemokraterna, enligt hennes mening inte tillräckligt noga har läst remissvar på . Kanske det vore på sin plats att i alla fall läser sitt eget tal i kammaren och där konstaterar att vi inte har slagit fast att vi vill byta kalkyleringsmetod. Vi vill utreda en annan kalkylmetod, och om utredningen kommer fram till att denna metod är bättre än den nuvarande är vi beredda att byta. Skälet till det är att trots att det har skett förbättringar är vi inte helt nöjda. Vi tror inte att den ordning vi nu har kommit till är historiens bästa ordning. Det finns utrymme för ytterligare förbättringar. Jag ska ge ett exempel, som jag även tog upp i mitt anförande. betalar ut till för att de inte ska snöröja banvallar och räls. Då är min enkla fråga till , som hyllar nuvarande ordning på : Är du nöjd med att man betalar ut till ett skandalomsusat brittiskt företag för att de inte ska snöröja våra järnvägar? 61 (M) replik: Jag tror att det är på sin plats att vi håller oss till sanningen här i kammaren. Först och främst sade jag i mitt anförande du kan läsa protokollet sedan, att det handlar om att utreda. antyder också att man vill införa en utfallsbaserad kalkylmetod. I er reservation från S, V och MP skriver ni att ni vill att åtgärder ska införas. När det gäller avtal och upphandlingar kan vi självfallet aldrig tillåta dåliga upphandlingar eller dåliga avtal. Vi kan konstatera att det avtal som är på tapeten och diskuteras är ett gammalt avtal, upphandlat av , där det råder en konflikt om hur man kan uppfatta omfattningen. Parterna har kommit överens om ett sätt att lösa det för att kunna göra en ny upphandling. Det har också utgått ersättning till det aktuella företaget för arbete som de har utfört. Jag tycker, fru talman, att det är på sin plats att hålla sig till sanningen. pågår ett omfattande arbete med att stärka beställarkompetensen på och att se över affärsformerna för att kunna göra bättre upphandlingar och inte göra dem på det sätt man har gjort tidigare inom det dåvarande och . Vi ser vikten av att ha en korrekt upphandling. Det leder till att vi också får ett bättre genomförande och utförande av det som upphandlas, det vill säga driften, underhållet och investeringarna. Men det finns en förbättringspotential i det arbete som pågår. Jag tycker att det är intressant att höra att inte är helt nöjd med det som pågår. Men om man inte har hunnit utvärdera den successiva kalkylmetoden färdigt är det lite svårt att dra denna slutsats, fru talman. 62 (S) replik: Vi förhåller oss till två helt olika paradigm. förhåller sig till paradigmet analysmetoder, och jag förhåller mig till paradigmet verkligheten. Var och en får välja vilket paradigm som är den bästa grunden för att fatta beslut. anklagar mig för att ljuga. Hon säger att jag inte håller mig till sanningen. Det är en ganska grov anklagelse. Jag sade, och det står jag för, att med regeringens goda minne har betalat ut till , , samma företag som i dömdes att betala skadestånd för att ha orsakat en av största tågolyckor i modern tid Hatfieldkraschen med 4 döda och 75 skadade. Där fick de böter, i får de en belöning på 120 miljoner. Jag frågade : Är du nöjd med den ordningen? Var det bra? Jag fick inget svar. Jag kan bara utgå från att tycker att det är bra att vi i belönar företag som inte sköter sig. I bötfälls dessa företag. 63 (M) replik: Låt mig konstatera att om det finns ett avtal och det missköts finns det ofta klausuler om vite och böter. Sedan finns det andra delar som handlar om att man har en diskussion kring ett avtal och vad som ingår och vad som inte ingår. Det är inte samma sak som att diskutera att man inte sköter sig eller att man missköter sig eller att det handlar om böter och vite. Det är en ganska viktig poäng, . När det gäller förbättringsåtgärder och upphandlingar pågår det ett intensivt och omfattande arbete både i och inom . Vi kan nu se att man har börjat komma fram med förbättrade affärsformer på just för att inte hamna i en sits med dåliga upphandlingar och dåliga avtal. När man gör dessa upphandlingar är det mycket viktigt att man vet vilka krav som man ska ställa, vilka förutsättningar som gäller, vad det är man handlar upp och vad man baserar sina upphandlingar på så att man inte bara köper grisen i säcken eller går på lägsta pris. Här är det ett helt nytt arbetssätt som för att vi kommer att se mycket bättre upphandlingar framöver. Men inte minst då är det också viktigt med en uppföljning av det arbete som sker från regeringens sida när man ställer ökade krav på på nya arbetsformer och på att öka sin beställarkompetens genom att följa upp detta för att vi ska få till ett bättre utnyttjande av de skattemedel som satsas när det gäller drift, underhåll och investeringar. 64 (MP): Det är mycket bråttom att ställa om samhället så att vi kan hejda klimatförändringarna och öka chansen att undvika de mest katastrofala följderna. Vi har inte tid att vänta på att andra ska ta beslut åt oss. Det blev plågsamt tydligt efter det helt otillräckliga resultatet av i . Vi har inte heller råd att vänta. Det är mycket billigare att minska vår klimatpåverkan nu än att vänta och ta konsekvenserna av att inte försöka hejda klimatförändringarna. Att minska behovet av transporter och styra över resandet och godsfrakterna till de minst klimatbelastande transportslagen är nödvändigt . Enligt regeringen orsakas av utsläppen av växthusgaser av inrikes transporter. Vägtrafiken orsakar av dem, medan tågtransporterna står för . Utsläppen från transportsektorn har ökat . Vägtrafiksektorn är extremt oljeberoende. För att man ska klara klimatmålen måste järnvägen få en växande andel av de långväga transporterna. Därför är det mycket bra att allt fler vill åka tåg. Att åka tåg är inte bara klimatsmart. Det är också säkrare än att åka bil, och det är bekvämare, om det fungerar som det ska, vill säga, och det gör det tyvärr allt oftare inte. Mitt hemlän är ett exempel på en region i desperat behov av mer kapacitet på järnvägen. Överfulla, försenade eller inställda tåg är vardagsmat både för dem som tar pendeltåget till jobbet eller skolan och för dem som åker fjärrtåg. beskriver sträckan mellan och på följande sätt: Det är en av de sträckor i järnvägsnätet som är så hårt belastade att de i princip är fullbelagda. Känsligheten för störningar är hög, medelhastigheten är låg, och det är mycket svårt att hitta tid för banunderhåll. Det är mycket svårt att tillgodose nya önskemål om trafikering. När tågen går så tätt får varje fel stora dominoeffekter. Varje fel fortplantar sig i tidtabellen, och det tar att återställa trafiken. Det finns ingen genväg. Om resenärer ska slippa stå kvar och frysa på östgötska perronger, eller kanske ge upp och ta bilen om de kan, behövs det fler spår. Ändå väljer regeringen i sin budget att inte satsa på några åtgärder som kan lösa problemen på denna sträcka som förklarades överbelastad av . Inget ska göras trots att situationen redan är ohållbar här. Men det är inte bara som drabbas. Regeringens otillräckliga satsningar på att underhålla den järnväg vi redan har och ovilja att bygga ut för att möta framtidens behov slår hårt över hela landet. Järnvägskapaciteten måste öka för att möjliggöra en fördubbling av andelen resande med kollektivtrafik och mer gods på järnväg och för att göra järnvägssystemet mer robust. Vi i vill därför, utöver att göra nödvändiga satsningar på underhåll och att bygga bort akuta flaskhalsar i det befintliga järnvägssystemet, också investera i nya banor för snabba tåg. En utbyggnad av höghastighetsbanor är en kraftfull kapacitetshöjande åtgärd eftersom den gör det möjligt att separera tåg med olika hastigheter. Det kan ge mer utrymme för såväl fjärr-, gods- som pendeltågstrafik och göra det svenska järnvägsnätet mindre sårbart för störningar. vill satsa framåt och börja med att bygga Ostlänken och första delen av Götalandsbanan, etappen mellan och . Vi vill ha en byggstart . Detta är de första stegen mot höghastighetsbanor som knyter samman , och /och senare även och . Att börja bygga Ostlänken på sträckan NorrköpingLinköping skulle kunna vara ett sätt att höja kapaciteten där behovet är som mest akut. Vi vill givetvis också börja bygga andra nya järnvägsstråk i , till exempel Norrbotniabanan. Vi vill inte som regeringen vänta. Vi hoppas att även passagerarna ska slippa vänta . Det skulle de om vi fick bestämma. Flyget är en stor och växande utsläppskälla av växthusgaser. När alla växthusgaser räknas med står flyget för av de globala utsläppen. I är det ännu värre. av de totala svenska utsläppen kommer från inrikes och utrikes flyg. har det svenska internationella flygresandet fyrdubblats, och globalt sett är utvecklingen likartad. Utsläppen från flyget har mer än fördubblats. Med nuvarande ökningstakt kommer svenskarnas flygresor att orsaka större utsläpp än landets samlade biltrafik om ett tiotal år. Varken utsläppshandel, teknikutveckling eller satsningar som gröna inflygningar räcker för att hejda detta. Den snabba ökning av flyget som förutses är helt enkelt inte förenlig med det klimatmål som och EU har ställt sig bakom, nämligen att begränsa ökningen av den globala uppvärmningen till . En rimlig slutsats är då att flyget i första hand ska användas för de allra längsta resorna och för att ge människor möjligheter att mötas internationellt. Kortare resor kan ersättas med tåg, buss och andra miljövänligare färdmedel. Ett sätt att uppmuntra detta är att priset för resan sätts efter miljönyttan. Man kan faktiskt åka ungefär 22 000 gånger mellan och med tåg innan man når samma klimatpåverkan som en flygresa. Ändå är samma resa med tåg ofta dyrare än flyget. Det vill vi i ändra på. Självklart ska det vara billigare att ta tåget än att flyga. Det är inte rimligt att flyget ska slippa koldioxidskatt, energiskatt och moms som andra trafikslag har och att så många flygplatser och flyglinjer subventioneras med skattemedel. Därför föreslår att flyget ska beskattas rättvist enligt principen att förorenaren betalar. behöver lyfta fram frågan om klimatskatt på flygbränsle inom ramen för + 20-processen. behöver inom EU lyfta fram frågan om att öka möjligheterna att ta ut energiskatt på drivmedel för resor även till länder utanför EU. Regeringen kan redan nu göra som vi föreslår och införa en flygskatt på biljetter. Vi vill också göra flyget onödigt på korta sträckor genom att satsa på snabba och punktliga järnvägsförbindelser. Runt om i världen har man byggt, bygger eller planerar nya banor för höga hastigheter. På så sätt har man fått stora miljövinster genom kraftigt minskat flygresande på många sträckor, men inte i . Anslaget för driftsbidrag till icke statliga flygplatser bör minskas. Vi föreslår att det ska krävas att flygplatsen ligger från med alternativa kollektiva färdmedel, till skillnad , för att den ska få statligt driftstöd. Med tanke på klimatet är det hög tid att göra inrikesflyget söder om , med undantag för , överflödigt. Slutligen vill jag framföra att vi i anser att det är väldigt viktigt att ska vara ett hållbart informationssamhälle för alla. Det innebär enligt vårt sätt att se det att alla ska få möjlighet att ta del av moderna it-tjänster utifrån sina villkor, och det är viktigt att betona att det sker på ett socialt, ekologiskt och ekonomiskt hållbart sätt och bidrar till en sådan utveckling. Jag vill i sammanhanget ta upp frågan om marknadsaktörer, som man ju vill förlita sig mycket på när det gäller att bygga infrastruktur för it. Det råder inte lika villkor på marknaden. Kommunala energibolag, som är viktiga aktörer när det gäller att bygga ut infrastruktur för it, verkar inte på samma villkor. Man skulle behöva ändra lagen här, så att man inte hindras när man vill bygga ut och så att man också kan ha regional samverkan på ett lite smidigare sätt än . Detta kommer upp i näringsutskottet och diskuteras där. Givetvis står jag bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 3. 65 (C): Jag vill inledningsvis yrka bifall till trafikutskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. I likhet med flera föregående talare måste jag uttrycka min förvåning över att en debatt om den samlade infrastrukturpolitiken i oppositionens anföranden nästan enbart handlar om järnväg. Den samlade fysiska infrastrukturen, som vi åtminstone borde diskutera, utgör ett avgörande fundament för hur samhället i övrigt utformas och fungerar. Alla använder vi flera olika delar av den väv av infrastruktur som sammantaget gör livet i ett modernt samhälle som möjligt. Dessutom handlar det ofta om tekniska konstruktioner som vi alla kan ha praktiska synpunkter på. Det är inte konstigt att efterfrågan ofta överträffar vad som är möjligt att åstadkomma och att kritik dominerar i den allmänna diskussionen. Som ny i roade jag mig med att läsa protokollet från förra årets debatt och noterade bland annat att infrastrukturministern redovisade en grov beräkning av att de önskemål som då fanns inom infrastrukturområdet ungefär motsvarade hela statbudgetens omslutning. Med detta vill jag bara säga att politiker inom trafikområdet ständigt möter otillfredsställda behov av infrastruktur, och vi kommer alltid att befinna oss i en tuff prioriteringssituation. Okej, det är en självklarhet, men när jag lyssnar på en del inlägg från oppositionen undrar jag om man verkligen vill komma i regeringsmajoritet och stå till svars för de förväntningar man bygger upp. För min del sätter jag stort värde på den realism och seriositet som har präglat arbetet med infrastrukturplaneringen efter regeringsskiftet och att de planer som är antagna på ett helt annat sätt än tidigare ligger inom ramarna för vad som kan tänkas realiseras ekonomiskt i budgeten. En genomtänkt och planerad uppväxling av insatser är totalt sett långt bättre än att kortsiktigt kräva ökade satsningar till drift och underhåll. Jag är som sagt ny i och i trafikutskottet, men jag har redan minst två gånger hört representanter från markera att de har de ekonomiska resurser som de behöver för drift och underhåll 2012 om de ska kunna användas på ett planerat och effektivt sätt. Mycket av debatten handlar om stora projekt och miljardinvesteringar. Jag vill ändå påminna om att av våra vägar förvaltas med stort ideellt engagemang av samfällighetsföreningar som, låt vara med samhällets stöd, sköter vårt finmaskiga vägnät. Jag välkomnar att bidragen till dessa höjs rejält även i detta budgetförslag och har passerat 1 miljard. I sammanhanget vill jag påpeka att utöver pengar till skötsel är förenklingar i regelverk angeläget för vägföreningarna. Inte minst gäller det att förenkla reglerna för att bestämma andelstalen på vägen. är det en så invecklad och dyr procedur att man hellre avstår och därmed bibehåller gamla andelstal som inte fördelar ansvaret för vägens underhållskostnader på rätt sätt. , väl medveten om de stora behov som finns inom andra områden av infrastrukturen, vill jag ändå framhålla utvecklingen av den digitala infrastrukturen. Regeringens arbete med den digitala agendan understryker behovet av tillräcklig bredbandskapacitet för både privatpersoner och näringsliv. Samhället måste här fortsätta att aktivt komplettera marknaden i flera avseenden. Det gäller att se till att hela landet nås av den grovmaskiga fiberstruktur som möjliggör fortsatt utbyggnad till hushåll och företag. När det gäller fiber växer över hela landet föreningsdrivna utbyggnadsprojekt fram, för övrigt organiserade ungefär som vägsamfälligheter. De rullar ut fiber över områden dit inga marknadsdrivna projekt kommer att nå. De 500 miljoner som ingår i budgetförslaget som stöd för denna utbyggnad är synnerligen välkomna, men ansökningarna pekar på en dramatisk och i och för sig glädjande ökning av projekt över hela vårt land, och oro finns för att pengarna inte ska räcka. Jag vill uttrycka förhoppningen om att statsrådet noga följer utvecklingen och lägger stor vikt vid att få fram nya resurser om de anvisade inte räcker. För är det enormt viktigt att motverka regionala klyftor i den digitala tillgängligheten. 66 (S): Vilken viktig debatt vi har ! Det handlar om vikten av att håller ihop och knyts samman. är ett glest befolkat land i behov av snabba, miljövänliga transporter. Vi behöver givetvis trafiksäkra vägar, till exempel E20, som trafikeras med allt miljövänligare bilar. Vi behöver moderna, snabba och väl underhållna tåg på till exempel Västra stambanan. Vi behöver sjöfart och vi behöver kollektivtrafik. Dessutom behöver vi en fungerande mobiltelefoni och bredband med hög överföringshastighet i hela landet. Därtill kommer det självklara, som jag inte trodde att man skulle behöva säga 2011: Trygghetstelefonerna ska fungera. Inte ett enda telefonjack ska kopplas bort förrän det finns fungerande alternativ. har varit en it-nation i världsklass. Svenskarnas it-mognad beror dels på den tidigare hem-pc-reformen, dels på medvetna satsning på kommunala bredbandspengar och på it i skolan. Men trots våra tidigare framgångar finns en digital klyfta. 1,1 miljoner människor har ännu inte tagit steget in i it-samhället. , när klyftorna växer och glider isär, är risken stor för att det tar att sluta de digitala klyftorna om inte särskilda satsningar görs både när det gäller infrastrukturutbyggnad och när det gäller it-utbildningar. Om vi ska kunna fortsätta sluta de digitala klyftorna och vara en nation i världsklass måste vi givetvis också satsa på bredband, till exempel Fiber till byn, som startade i det socialdemokratiska och som glädjande nog har tagits upp även av den moderatledda regeringen.