prot · GY0991 · 2011-04-26 00:00:00 — Men denna riksdag har bestämt att ska ha kärnkraft, och det är tillåtet med kärnkraftsforskning. Det ingår som en helt naturlig del i naturvetenskaplig och teknisk forskning. Det är inget märkligt med detta. Interpellanten ställde frågan: Hade det gått igenom utan just den komponenten? Det vet jag inte. Jag vet inte ens om det diskuterades. Jag var inte ansvarig minister när detta avtal slöts. Jag ser inga som helst svårigheter med det. Vi behöver tvärtom kärnkraftsforskning i . Även om interpellanten vill att inte ska bygga nya reaktorer har vi , först som nuvarande reaktorer är i drift och sedan ytterligare ett antal årtionden där reaktorerna ska vara skyddade och avstängda, ett behov av mycket hög kompetens på området. Det är inget konstigt att gör detta. Utöver det ske det massor av forskning om kärnkraft i olika delar på , i och . De utbildar kärnkraftsingenjörer och forskar i atomfysik. Under var det förbjudet enligt den så kallade tankeförbudslagen, men det är det inte längre. Jag tänker inte återinföra något sådant förbud. Det ska vara tillåtet att forska också på detta område. Jag ser ingen som helst dramatik i det. Är detta fråga om subventioner? Det menar inte jag. Jag vet inte det exakta svaret på när energiministern återkommer till med den fråga som interpellanten ställde. Men jag kan redan säga att detta aldrig någonsin kommer att kunna falla inom det vi kallar subventioner. Då får vi lägga ned halva och om det anses vara subventioner till kärnkraftsbygge att man forskar om atomfysik. Det går inte. Då återinför vi ju tankeförbudet i praktiken. Att forska om kärnkraft är inte subventioner till att bygga kärnkraft. 11 (V): Det är givetvis så att vi har olika syn på kärnkraft. Det behöver vi inte diskutera. Jag respekterar också grundläggande syn här. Frågan är ändå om detta inte är ett sätt att kringgå det hela. Jag säger ingenting om vi forskar om kärnsäkerhet. En sådan forskning måste vi ha så länge det är i drift. Men detta handlar om nya reaktorer som man forskar om. Varför gör man det om det inte är tänkt att man ska använda det? Frågan är fortfarande om det inte är ett sätt att kringgå ett eventuellt klarläggande om vad indirekta och direkta subventioner är för någonting. Jag förstår att jag inte får något svar på den frågan här. Det finns en del andra saker i detta som är ganska intressant att fundera över. Det gäller grundforskning och klimatforskning. Jag är lite nyfiken vad det innebär för någonting nytt som man inte redan håller på att forska om här i . Där kanske det finns ett klarläggande. När det gäller de 70 miljonerna har jag svårt att se varför man har tecknat ett separat avtal med när vi ändå ska gå in med 300 miljoner i vår tilläggsbudget för att säkerställa ett kapitaltillskott till ESS- anläggningen. är det 200 miljoner. Detta ska pågå under en rad av år för att täcka det kapitaltillskott som anläggningen behöver, men kommer det att räcka när vi ett, alltså innevarande år, går in med två tredjedelar av det tänkta kapitaltillskottet, eller kan vi räkna med att det kommer förfrågningar om ytterligare medel från svenskt håll? 12 Utbildningsminister (FP): Jag ska försöka besvara frågorna även om några av dem var så specifika att jag inte är säker på att jag har underlag. Avtal om forskning mellan länder görs löpande och ständigt. Vi skickar mängder av studenter, forskare och doktorander till andra länder, och så upprättas avtal. Detta är ett sådant avtal. Det betyder att svenska forskare och svenska doktorander kommer att åka till och forska om reaktorteknik, reaktorsäkerhet och så vidare. Exakt vad de forskar om och vad forskningsprojekten omfattar överblickar jag inte, och jag tänker inte heller lägga mig i det. Det är en sak för den fria akademin att formulera sina forskningsfrågor. Men det är klart att de har med kärnkraft att göra. Det är ju idén med det hela. Det är väl fullt möjligt att det sluts nya avtal . Det finns inga pågående förhandlingar, men det är fullt möjligt att vi finner behov av att skaffa oss kunskap hos fransmännen, som har byggt upp särskilda anläggningar för att forska om detta. Det är inte bara svenska staten som behöver kunskapen, utan våra högskolor vill på olika sätt förkovra sig på detta område. Det är inget märkligt och inget vi bör styra över. Det är inget vi bör stoppa eller förbjuda, utan det är en helt normal verksamhet. Om den inte hade avsett just kärnkraftsreaktorer antar jag att interpellanten inte hade reagerat. Detta är bara en liten del i en strid ström av forskningssamarbete. Det är inte ett sätt att kringgå frågor om subventioner. Att forska om kärnkraft är inte att subventionera kärnkraft. Om vi använder en sådan definition måste vi ganska snabbt lägga ned verksamheten vid , och , som både utbildar kärnkraftsingenjörer och forskar kring atomkraft på olika sätt, för då skulle det också vara subventioner. Jag tror inte att ens en kärnkraftsmotståndarriksdag skulle komma på tanken att rubricera forskning på ett visst område som subventioner till sektorn. 13 (V): Låt oss koppla detta till frågan om deklarationen mellan och är ett sätt att få de franska rösterna för ESS-anläggningen. , som är professor i reaktorfysik vid påstår att det rör sig om ett motköpsavtal för att skulle få forskningsanläggningen . I så fall påminner det om hur representanter från länder som ansöker om reser runt och bjuder delegater på än det ena, än det andra för att få deras röst. Jag vill ha ett klarläggande i den frågan. Var detta förutsättningen för att skulle rösta på en förläggning till ? 14 Utbildningsminister (FP): Ja, det upplevde jag att jag bekräftade i mitt första svar. Vi har samarbetsavtal med ett antal länder i . De har upprättats. Vi hjälper till att finansiera anläggningar i andra länder mot att de hjälper till att finansiera en anläggning i . Avtalet med innehåller flera olika forskningsprojekt. Svaret är alltså ja, men jag ska lägga till något. Vad menar är ju om just kärnkraftskomponenten var en förutsättning. Det vet jag inte. Om vi hade vägrat och sagt att vi inte vill betala hade det säkert upprättats ändå, men vi såg ett behov av forskning på det området. För oss var detta aldrig något att överväga. Det var inget problem. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2010/11:299 om konsekvenser för ekonomi vid fler sjukdagar 15 Statsrådet (KD): har frågat finansministern om han gjort några överväganden om och i så fall hur förslaget om gårdsförsäljning av alkohol skulle påverka ekonomiska utveckling och om en ökad sjukskrivning på grund av en ökad konsumtion av alkohol är förenligt med finansministerns och regeringens avsikter att få fler människor i arbete. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Jag vill först och främst hänvisa till utredningens direktiv, där det med all önskvärd tydlighet framgår att ett förslag till gårdsförsäljning ska vara förenligt med liksom med detaljhandelsmonopolet, utan att det leder till negativa konsekvenser för folkhälsan. Utredningens förslag är nu ute på remiss och vi får avvakta de synpunkter som kommer att komma in, men jag kan redan nu slå fast att jag inte kommer att lägga något förslag till som skulle riskera vare sig vårt detaljhandelsmonopol eller få de folkhälsopolitiska konsekvenser som ser framför sig. 16 (S): Jag vill tacka så mycket för svaret. Jag vill dock korrigera det sista som hon sade, nämligen att det är jag som ser dessa konsekvenser av utredarens förslag till gårdsförsäljning. Det är forskare vid som har gjort denna uppskattning utifrån titigare kända fakta om hur tillgång till alkohol påverkar konsumtionen, inte jag. Större tillgång till alkohol genererar alltså högre konsumtion. Det är detta som forskarna har tittat på. Högre konsumtion skadar i sin tur människors hälsa. Människor blir sjuka och kommer därför att behöva sjukskriva sig. Det var om detta jag ställde min fråga till finansministern, som har lämnat den vidare till folkhälsoministern. De alkohol- och folkhälsorelaterade kostnaderna är höga och mycket intressanta att diskutera. Det borde verkligen så vara också för en finansminister. Min fråga tog avstamp i den gårdsförsäljningsutredning som utredaren har lämnat till regeringen. säger tydligt att det inte kommer att läggas fram några förslag som äventyrar alkoholmonopol eller får just dessa folkhälsopolitiska konsekvenser. Det gläder mig, men det får mig ändå att ställa mig frågande till varför detta material ens har gått ut på remissrunda. Direktivet till utredaren var specifikt att lägga fram ett förslag till ett regelverk som inte skulle stå i strid med och inte leda till ett ifrågasättande av detaljhandelsmonopolet. Om det under utredningens gång skulle visa sig att detta inte var möjligt skulle utredaren informera och skriftligen ange skälen. Det förslag som levererades är något helt annat än vad som var uppdraget. Jag undrar hur utredaren hanterade detta utifrån direktiven och vad tycker om det förfarandet. Jag undrar också varför hon lät en utredning vars förslag hon säger sig inte ha för avsikt att genomföra gå på remissrunda. 17 Statsrådet (KD): Jag vill börja med att korrigera interpellanten. Folkhälsominister är jag inte längre. Jag har inte den titeln, däremot har jag ansvar för det drogförebyggande arbetet, som är en del av folkhälsopolitiken. Jag tror att vi är ganska överens, och jag, om att det är viktigt att ha en folkhälsopolitik som drivs med drogförebyggande förtecken. Vi vet att de två viktigaste instrumenten för att hålla tillbaka alkoholkonsumtionen, vilket regeringen har satt som ett mål den totala alkoholkonsumtionen ska minska är pris och tillgänglighet. Det är därför vi aviserar skattehöjningar på alkohol. Det är därför vi värnar och vaktar vårt försäljningsmonopol, som vi vet är en tillgänglighetsbegränsande åtgärd. Detta är de två viktigaste instrument vi har. Dem kommer vi att fortsätta värna och slåss för. De har gagnat väl. I ett internationellt perspektiv ligger väldigt väl till. Sedan hade jag kanske önskat att EU-förhandlingarna hade förts med annan framgång på den socialdemokratiska regeringens tid, men vi är där vi är. Utredningen som vi beställde handlar om att se om det finns en förenlighet mellan gårdsförsäljning i den form som vi har studerat i många andra länder och ett bevarande av försäljningsmonopolet. Vi vet att vi har ett grannland i öster som använder detta. Det förslag som vi har fått skiljer sig ganska markant från den finska modellen. Utredaren dömer ut den finska modellen som icke-förenlig med . Det gör naturligtvis att det förslag som vi har fått i handen vilar på en helt annan modell, där alla producenter av alkoholhaltiga drycker i skulle få sälja sina produkter i vid upprättade försäljningsställen där man också kan presentera någon form av upplevelseaktivitet. Det är ett förslag som är betydligt mer omfattande än det som direktiven gav för handen. Det normala förfarandet är att vi skickar utredningar på remiss. Det gäller speciellt en utredning som det har varit så mycket diskussion kring. Det är viktigt att alla får lämna sina synpunkter, och det är aldrig farligt att lyssna in synpunkter. Men som hörde i svaret kommer jag inte att lämna några förslag till som riskerar detaljhandelsmonopolet eller får några folkhälsopolitiska konsekvenser. 18 (S): Jag har läst och lyssnat på lansering av ANDT-strategin , en sammankomst som också var och talade på. ANDT står för alkohol, narkotika, dopning och tobak. I den strategin trycker man på målet om minskade medicinska och sociala skador orsakade av alkohol. säger också här att det handlar om att minska konsumtionen. Tillgänglighetsbegränsning och fungerande tillsyn lyfts fram som andra viktiga områden, någonting som också har väldigt starkt stöd i preventionsforskningen. Men jag skulle ändå säga att det blir lite konstigt. Jag skulle till och med vilja säga att regeringen i detta fall talar med kluven tunga. Å ena sidan vill man ta ett stort ansvar för dessa frågor, å andra sidan skickar man ut detta förslag, som här säger att hon inte är särskilt sugen på, på remissrunda. Jag får inte alls ihop det, men jag hoppas att kan reda ut detta lite grann genom att säga någonting om hur hon ser på utvecklingen inom svensk alkoholpolitik och på vilket sätt regeringen tar ansvar för människors hälsa. 19 Statsrådet (KD): Det gläder mig att har följt det drogförebyggande arbetet med den nya ANDT-strategin, som vi hade en lanseringskonferens för alldeles före påsk. Det är en strategi som tar ett samlat grepp genom att föra samman de olika substanserna i ett förebyggande preventionsarbete. Det tror jag är viktigt. Det finns mycket som kan samverka och förstärkas genom ett samlat arbete. Vi har lagt fast en organisation som vilar på stabil grund, vi har avsatta medel för hela mandatperioden och så vidare. Det är viktigt att jobba långsiktigt med dessa frågor, för utmaningarna växer . Vi har en Internethandel som ställer helt nya krav på en offensiv lagstiftning. Vi har förändrat narkotikalagstiftningen. Vi försöker föra den kampen med så offensiva vapen som det bara är möjligt. Men i motsats till är jag aldrig rädd för att lyssna in synpunkter. Jag tror att det gynnar ett demokratiskt samhälle. Alla uppgifter och alla saker som människor vill framföra i samband med denna utredning ska de ha möjlighet att framföra. Alla saker ska upp på bordet, så att man inte sedan, när regeringen har fattat sitt beslut om vad man ska göra med utredningen, säger att man inte fick möjlighet att lämna synpunkter. Det är ett viktigt demokratiskt förhållningssätt. Det är det sätt som vi brukar använda oss av i vårt land. Det finns en lång tradition av detta, och detta vill jag också tillämpa när det gäller den här utredningen, även om innehållet i den var ganska annorlunda mot det som vi såg framför oss när vi lämnade direktiven. 20 (S): I mitt första anförande frågade jag hur hon anser att har efterlevt de direktiv som hon fick och hur man skulle återkomma till regeringen om man kunde se att detta inte var förenligt med . Jag fick inget riktigt svar på det. Alkohol är inte en vara där säljarens intresse av att öka försäljningen ger goda samhällseffekter. Alkoholens risker är, till skillnad från andra varors, som tomater och sängkläder, så omfattande att den drivkraft för ökad konsumtion som ett privat vinstintresse innebär medför negativa konsekvenser för andra i samhället, som fler alkoholrelaterade sjukdomstillstånd, trafikolyckor och barn som växer upp i hem där det dricks för mycket. Grunden för svensk alkoholpolitik har varit att hålla privata vinstintressen borta från denna marknad för att minska skadorna. Att argumentera för någon form av gårdsförsäljning av alkohol med anledning av att detta skulle bidra till landsbygdens ekonomiska utveckling, vilket är väldigt vanligt, innebär ett avsteg från principen om avsaknad av vinstintresse. Det är ingenting som har gjort, men någonting som är vanligt förekommande i debatten. Att införa gårdsförsäljning i någon form är därmed ett steg som skulle innebära en ny och väldigt försvagad inriktning i svensk alkoholpolitik. I sitt svar till mig skrev att hon inte skulle lägga fram ett förslag till som skulle få de folkhälsopolitiska konsekvenser som forskarna ser framför sig. Då undrar jag: När det efter remissrundan och fundering från regeringens håll eventuellt ändå kommer ett förslag, kommer det att ge några negativa folkhälsokonsekvenser alls? Finns det en viss ökning av konsumtionen och vissa skador som är beredd att ställa upp på för att kunna ändra dagens alkohollag och därmed bygga in privata vinstintressen på ett än mer omfattande sätt än ? 21 Statsrådet (KD): har förfrågningar som sträcker sig bortanför remissförfarandet. känner säkert till att man då en remiss pågår är av lyssnande karaktär. Jag vill se alla remissvar. Jag vill veta hur människor som företräder olika organisationer och myndigheter ser på det förslag som har lämnats. utgångspunkt är precis som min och att alkohol inte är vilken vara som helst och därför måste omgärdas av speciella skyddsåtgärder. Utredaren har lämnat ett förslag som hon anser vara förenligt med och som hon inte anser vara folkhälsopolitiskt orimligt. Det är nu upp till remissinstanserna att bedöma, vända och vrida på detta. Det är därför en remiss pågår. Utifrån remissvaren och våra egna politiska bedömningar ska vi sedan sätta ned fötterna. Jag tänker inte lämna några synpunkter om vad det kan komma att handla om. Låt mig upprepa en gång till, om det inte har framgått tydligt, att jag inte kommer att lämna något förslag till som kan riskera detaljhandelsmonopolet. Jag kommer inte att lämna något förslag till som har de folkhälsopolitiska konsekvenser som står här och nästan skräms med. Det är lite magstarkt att skriva fram det här som en forskare har räknat ut och som jag menar är uppgifter som naturligtvis är bra att ha, men ingenting som vi från svensk sida kommer att sträva efter att uppnå. får det nästan att framstå så. Jag vill tydligt markera, precis som vi har gjort i strategin och som vi kommer att göra i det åtgärdsprogram som vi snart kommer att besluta om, att vi strävar efter en konsumtion där ingen får skadliga effekter samt efter att bringa ned den totala konsumtionen. Vi kommer att värna vårt försäljningsmonopol och kommer att arbeta utifrån folkhälsopolitiska konsekvenser. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2010/11:316 om märkning av ritualslaktat kött 22 Landsbygdsminister (C): har frågat mig om jag avser att se till att svenska köttkonsumenter får veta om djuret har utsatts för plågsam ritualslakt och i så fall på vilket sätt jag arbetar för att få till stånd regler kring sådan märkning. För mig är det viktigt att djur ska skyddas från onödigt lidande. Därför ska djur, enligt djurskyddslagen, alltid bedövas före slakt i . Men för många människor i vårt land är det också viktigt att kunna äta mat som är tillåten enligt till exempel religiösa seder och bruk. finns det slaktmetoder som kan tillmötesgå både religiösa önskemål och djurskyddsaspekten. Det gäller till exempel halalmärkt kött som importeras till från och halalmärkt kött från djur som slaktats i . Inom EU är grundregeln att djur ska bedövas före slakt. Möjlighet finns dock för medlemsstaterna i EU att göra undantag från detta krav av religiösa skäl. Det är därmed inte möjligt för , på grund av inre marknadsregler, att ha ett förbud mot införsel av kött från djur som slaktats utan bedövning. Ett importförbud såsom förespråkar menar jag är fel väg att gå om man i första hand vill värna om djuren. Då de svenska djurskyddsreglerna över lag är strängare än EU-reglerna vill jag i stället verka för att djurskyddet stärks i hela . Jag vet att livsmedelsproducenterna är angelägna om att anpassa sig till konsumenternas önskemål. Jag är därför övertygad om att om konsumenterna efterfrågar information om slaktmetod så kommer sådan information att ges på frivillig väg, genom märkning eller på annat sätt. För den som vill vara säker på att det kött man köper kommer från djur som har bedövats finns det alternativ på marknaden. 23 (SD): Jag vill tacka landsbygdsministern för svaret. Interpellationen berör huvudsakligen två saker, dels konsumenternas rätt att få veta om djuret har utsatts för onödigt lidande i samband med slakten, dels vår egen djurskyddslag och om hur vi i största möjliga utsträckning även ska se till att våra djur får en dräglig välfärd. Ritualslakt som sådan går oftast ut på att nerver, artärer, mat- och luftstrupe skärs av, som djuret i flera minuter är vid fullt medvetande och tvingas stå i sitt eget blod och pendla mellan liv och död. I värsta fall tvingas djuret innan slakten in i något som kan liknas vid en stor torktumlare, även kallad pen, där djuret vänds upp och ned, vilket för djuret är en väldigt onaturlig ställning som skapar ännu mer stress och även ännu mer smärta då organen trycks upp i djuret. Veterinärer, och flera andra auktoriteter på området menar att ritualslakt utan bedövning inte är förenligt med svensk djurskyddslag och att det i grunden inte skiljer sig nämnvärt från rent djurplågeri. Även om det i är förbjudet att utföra ritualslakt utan föregående bedövning slår fast att konventionell slaktmetod är att föredra. I stora delar av övriga EU ser lagstiftningen dock annorlunda ut, och det är lite det som jag vill komma in på. Det är nämligen så att det inte alls i så stor utsträckning finns krav på bedövning innan slakt. I takt med att efterfrågan på ritualslaktat kött ökar markant, i och med den stora muslimska invandringen till , har flera stora utländska köttproducenter valt att haka på trenden med ritualslaktat kött. har uppgifter gjort gällande att det ritualslaktade köttet har letat sig in i svenska livsmedelsbutiker och även i svenska matsalar. Problemet är att det här händer utan att konsumenterna får någon kännedom om det över huvud taget eftersom det saknas märkning. Bara avslöjade och en tidning i att halalslaktad mat serverats utan elevernas kännedom om det. Det blev väldigt mycket diskussioner kring det, vilket jag har förståelse för. Det är självklart att det blir så. Det här är givetvis mycket allvarligt. Lagens bristande konsumentinformation resulterar i att konsumenterna riskerar att mot sin vilja köpa eller serveras ritualslaktat kött där djuret har utsatts för plågsamheter som inte ens är förenligt med vår egen lagstiftning. Jag menar att det indirekt innebär att vår egen djurskyddslagstiftning på området blir tämligen tandlös. För att stärka djurskyddet, också i , menar jag att det på lång sikt bör införas ett importförbud av allt ritualslaktat kött där djur har utsatts för onödigt lidande. Det blir en tydlig signal till medlemsstater om att vi inte accepterar rent djurplågeri. Men som ett första steg och som ett minikrav är det för oss sverigedemokrater en självklarhet att ritualslaktat kött i alla fall ska märkas så att köttkonsumenter har en möjlighet att själva göra ett aktivt val när man handlar sitt kött, ett val om man vill stödja djurplågeri eller om man vill stödja konventionell svensk slaktmetod. Eftersom landsbygdsministern inte avser att arbeta för en sådan här lagstiftning vill jag återigen ha ett svar på frågan: Vad har landsbygdsministern att säga till alla de köttkonsumenter som riskerar att köpa ritualslaktat kött utan att de har någon kännedom om det? Hur ska de kunna ta ställning? 24 Landsbygdsminister (C): Låt mig först konstatera att vi i har sedan mycket länge en låt oss kalla det för sträng syn på hur vi ska hålla och hur vi ska avliva djur. I anser vi att slakt utan bedövning inte är förenligt med ett gott djurskydd, till exempel. Det gör vi därför att djur som inte bedövas före slakt upplever stress, ångest och smärta. Och vi är angelägna om att upprätthålla de krav som vi har haft på oss själva vid djurhantering, därav det strikta förbud mot slakt utan föregående bedövning som vi har i vårt land. Vad ska man som konsument göra för att veta att man får kött från djur som är bedövade före avblodning? Jo, man kan till exempel efterlysa kött med märkning om att djuret är uppfött och slaktat i , för då vet man att så är det. Det är mitt enkla svar på frågan. Därtill pågår det just , som jag förmodar att ledamoten känner till, en stor process i Europeiska unionen om hur vi ska upplysa konsumenter i om olika saker runt den mat som vi köper. Ett stort så kallat märkningspaket är under beredning, som jag är övertygad om att ledamoten känner till. Detta är en av de frågor som diskuteras i det sammanhanget. Vad utfallet kommer att bli av den diskussionen har jag inget svar på . 25 (SD): Jag tror att man är, ursäkta ordvalet, kanske lite naiv om man tror att konsumenterna ska ställa krav på producenterna, för majoriteten av konsumenterna har trots allt inte kännedom om hur situationen ser ut.