prot · GY0950 · 2011-01-28 00:00:00 — Tredje vice talmannen meddelade att (M) avsagt sig uppdraget som ledamot i kulturutskottet. Kammaren biföll denna avsägelse. Tredje vice talmannen meddelade att (S) avsagt sig uppdraget som suppleant i . Kammaren biföll denna avsägelse. 2 § Anmälan om kompletteringsval till kulturutskottet Tredje vice talmannen meddelade att Moderata samlingspartiets riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält som ledamot i kulturutskottet. Tredje vice talmannen förklarade vald till ledamot i kulturutskottet (M) 3 § Utökning av antalet suppleanter i arbetsmarknadsutskottet och Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter skulle utökas enligt följande: från 27 till 28 i arbetsmarknadsutskottet från 40 till 41 i Kammaren medgav dessa utökningar. 4 § Val av extra suppleanter i arbetsmarknadsutskottet och Företogs val av extra suppleanter i arbetsmarknadsutskottet och i . Kammaren valde i enlighet med valberedningens förslag till suppleant i arbetsmarknadsutskottet (M) Kammaren valde i enlighet med valberedningens förslag till suppleant i (M) 5 § Meddelande om ändring i kammarens sammanträdesplan Tredje vice talmannen meddelade att votering skulle äga rum efter debattens slut i NU10, dock tidigast . 6 § Meddelande om frågestunder Tredje vice talmannen meddelade att ett meddelande om frågestunder delats ut till ledamöter. 7 § Svar på interpellation 2010/11:152 om inrättande av ett offentligt register för dömda pedofiler 1 (): har frågat mig om jag avser att ta några lagstiftningsinitiativ för att inrätta ett offentligt register för dömda pedofiler med hög återfallsrisk. Jag kan inte gå in på förhållandena i det enskilda fall som hänvisar till utan kommer endast att kommentera frågeställningen ur ett rent principiellt perspektiv. Ett starkt och väl fungerande skydd mot sexuella övergrepp, i synnerhet när det gäller barn, är viktigt för regeringen. Som ett led i detta arbete har regeringen vidtagit flera åtgärder. Ett särskilt brott som rör kontakter med barn i sexuellt syfte, så kallad gromning, har införts, och straffbestämmelserna om barnpornografibrott har reformerats och utvidgats. Vidare har straffen för allvarliga våldsbrott skärpts, och det har förtydligats att återfall i brott ska beaktas i skärpande riktning. Vissa brott begås av personer med allvarliga personlighetsstörningar. I en del fall döms de till rättspsykiatrisk vård. Andra kan, inom kriminalvårdens ram, bli föremål för åtgärder för att minska risken för återfall i brott. När det gäller sexuella övergrepp mot barn är det viktigt att riskbedömningar görs inför permissioner etcetera oavsett vård- eller verkställighetsform. Personer med allvarligt riskbeteende måste bli föremål för särskilda åtgärder. Regeringen avsatte under förra mandatperioden betydande resurser för att bland annat förstärka insatserna vid behandlingen av sexualbrottsdömda för att på så sätt minska risken för återfall för denna grupp av dömda. Regeringen har även under innevarande år avsatt särskilda medel för detta. Uppgifter om att en person har dömts för brott registreras i polisens belastningsregister. Av detta framgår vilka brott en person har dömts för och vilken påföljd personen har fått. Registret förs i första hand för de brottsbekämpande myndigheternas behov. En principiell utgångspunkt i ett rättssamhälle bör vara att den som har avtjänat sitt straff ska ha samma rätt som alla andra att verka i samhället. Spridning av uppgifter om tidigare brottslighet kan försvåra eller förhindra den dömdes återanpassning i samhället. Tillgången till uppgifter i belastningsregistret måste därför begränsas, och uppgifterna ska inte vara tillgängliga för allmänheten. I vissa fall krävs undantag. Ett exempel är den registerkontroll som görs beträffande personal inför anställning i förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg. Det bör påpekas att tidigare brottslighet rent allmänt inte behöver innebära att en person är olämplig exempelvis för anställning och att övergrepp och brott inte sällan utförs av personer som inte finns i belastningsregistret. Tillgången till uppgifter i belastningsregistret regleras i särskild lagstiftning. I de situationer där registerkontroll är en adekvat åtgärd och dessutom står i rimlig proportion till syftena med kontrollen ger lagstiftningen möjlighet att göra registerkontroll. Jag ser inga skäl att inrätta ett offentligt register av det slag som nämner. Då , som skulle delta i överläggningen i stället för som framställt interpellationen men var förhindrad att närvara vid sammanträdet, inte var närvarande i kammaren förklarade tredje vice talmannen överläggningen avslutad. Kammaren beslutade kl. 9.09 på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till kl. 9.20 i väntan på att miljöminister (C) skulle infinna sig i kammaren för att lämna svar på interpellationer. Förhandlingarna återupptogs kl. 9.20. 8 § Svar på interpellation 2010/11:120 om odling av specialgrödor 2 Miljöminister (C): har frågat landsbygdsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att produktionen av specialgrödor ska kunna fortsätta, för att en harmonisering sker i EU vad gäller regelverket för vad som ska vara tillåtet, vilket stöd som avses avsättas för forskning för alternativa bekämpningsmedel samt om landsbygdsministern är beredd att verka för att problemet ses i ett helhetsperspektiv så att Kemikalieinspektionen, och arbetar gemensamt. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. har tidigare även ställt två riksdagsfrågor med liknande innebörd som jag besvarade . Vad gäller frågorna om åtgärder för att produktionen av specialgrödor ska kunna fortsätta och om stöd till forskning av alternativa bekämpningsmedel vill jag hänvisa till de satsningar som görs och har gjorts med regeringens stöd. Det pågår ett utvecklingsarbete för att finna alternativa växtskyddsmedel och metoder. Regeringen har bland annat bidragit med finansiering till ett projekt som leds av näringen, och till ett annat projekt som bedrivs inom ramen för Stiftelsen verksamhet som syftar till att finna möjliga alternativa bekämpningsmedel. Dessutom har fått medel för att inrätta ett /samarbetsforum för biologisk bekämpning av skadeorganismer. Angående frågan om vilka åtgärder som jag avser att vidta för att åstadkomma en harmonisering inom EU, är det bekymmersamt att medlemsländerna tillämpar EU-reglerna för godkännande av växtskyddsmedel olika. Det var mot denna bakgrund som jag och landsbygdsministern skrev till kommissionär . I brevet underströk vi behovet av att det pågående arbetet med en gemensam vägledning för riskbedömning prioriteras i syfte att åstadkomma en enhetlig tillämpning inom EU på detta område. Som jag tidigare nämnt för i mina svar på hennes riksdagsfrågor är kriterierna för denna prövning gemensamma för alla medlemsländer, men utgången kan variera beroende på att de nationella förutsättningarna skiljer sig åt. En avgörande förutsättning för att åstadkomma en harmoniserad marknad är att de gemensamma kraven tillämpas av medlemsländerna på ett korrekt och enhetligt sätt. I brevet till nämner vi Kemikalieinspektionens aktiva roll för att få till stånd en enhetlig bedömning inom den nordliga zonen där , , , , och ingår. Genom samarbetet inom den nordliga zonen kommer också förutsättningarna för grödor som odlas i små volymer att kunna förbättras, detta genom etablerandet av en större och mer harmoniserad marknad för godkända växtskyddsmedel. När det gäller den sista frågan om att verka för att ansvariga myndigheter arbetar gemensamt så att problemet ses i ett helhetsperspektiv vill jag särskilt framhålla de uppdrag om att föreslå nationella handlingsprogram för hållbar användning av växtskyddsmedel som har getts till och Kemikalieinspektionen gemensamt . Detta arbete med handlingsprogram för bekämpningsmedel har varit unikt i på flera sätt, bland annat för att det pågått och för att det har utförts i ett gynnsamt och framgångsrikt gemensamt arbete mellan berörda svenska myndigheter, men även för att det har kunnat ske i en öppen dialog med näringen. Jag anser, precis som , att det är viktigt att ge bra förutsättningar för en hållbar livsmedelsproduktion i landet. Därför har regeringen valt att ge två nya myndighetsuppdrag. har fått i uppdrag att efter samråd med Kemikalieinspektionen utarbeta en strategi för hur jordbruks- och trädgårdsnäringen kan vara förberedd när växtskyddsmedel fasas ut från marknaden, bland annat genom att alternativa växtskyddsmedel eller metoder finns tillgängliga. Regeringen har dessutom gett ett uppdrag till att inrätta ett växtskyddsråd med syftet att det ska vara ett forum där olika aktörer får möjlighet att diskutera dessa frågor, utbyta erfarenheter och bidra till en högre kunskapsnivå. Ett växtskyddsråd är ett steg mot ett uthålligt lantbruk. Ett bra växtskydd är av stor betydelse för såväl en miljövänligt hållbar som konkurrenskraftig växtodling. 3 (S): Jag vill först tacka minister för svaret . Jag vill också passa på att tacka för det svar som jag fick , eftersom jag inte haft möjlighet till det tidigare. Anledningen till att jag ställde min interpellation till landsbygdsministern var att jag ville fokusera på Matlandet eftersom han och regeringen har sagt att ska bli det främsta matlandet i , bland annat genom att restauranger och matturism utvecklas. Jag tycker att det då vore bra om vi har något att utveckla. Just nu är det ett antal odlare och entreprenörer som har hamnat i kläm i vår egen lagstiftning vad gäller växtskydd och hur resten av EU:s länder väljer att agera i dessa frågor. Jag vill också tala om att jag tillhör de personer som helst ser så lite bekämpningsmedel som möjligt i vår mat eftersom det påverkar inte bara oss utan också vår natur och därigenom vårt grundvatten. Det är bra att vi ligger i framkant i dessa frågor som det gör mig bekymrad eftersom det är många människor som har sin försörjning just inom lantbruket, och då inte bara odlare utan människor inom hela kedjan med transporter, grossister och så vidare. Jag anser att det här behövs en offensivare forskning för att man ska kunna göra en omställning till en mer miljöanpassad verksamhet. Jag vill bland annat diskutera hur vi tolkar lagstiftningen inom EU eftersom vi i detta fall möjliggör en export av miljöpåverkan utanför gränser, det vill säga att vi har mindre möjligheter att odla själva i och därför måste importera från länder där man är betydligt mer frikostig i sin tolkning av lagstiftningen. Vi vet inte heller riktigt vad och i vilken grad vi får i oss olika kemikalier och hur det påverkar klimat och miljö på andra ställen, detta jämfört med den kontroll som vi faktiskt har i vår egen verksamhet i . Det handlar också om harmoniseringen av vår gemensamma lagstiftning i EU. var jag tillsammans med andra regionala politiker inbjuden till på . Den problematik som det redogjordes för var kortfattat bland annat förbudet mot växtskydden Stomp och Totril, och man befarade ett avslag på sina ansökningar om dispens, vilket då skulle hota en fortsatt svensk odling av lök, morötter, purjolök, palsternacka och bruna bönor. är i stort sett självförsörjande vad gäller bland annat lök. Förbudet innebär att det kommer att importeras lök från länder i EU som alla fortsätter att använda dessa bekämpningsmedel. Vad gäller Stomp, som innehåller ämnet pendimetalin det är detta ämne som inte godkänner godkände detta så sent som , och Totril godkändes . Man har dessutom i släppt ett nytt växtskyddspreparat som innehåller pendimetalin. Det nya preparatet går under namnet Flight Xtra. Man kan enbart spekulera i hur troligt det är att det blir ett totalförbud i när stora växtskyddstillverkare lanserar nya preparat med det diskuterade ämnet i. Ett godkännande av bland annat pendimetalin kommer att prövas inom EU inom närmaste åren. Jag undrar om minister anser att den danska motsvarigheten till Kemikalieinspektionen har tillämpat förordningen på ett korrekt sätt. har valt att godkänna medlen till 2099, och har godkänt dem tills vidare. Det svar som jag fick på mina skriftliga frågor av ministern var att Kemikalieinspektionen arbetar med att försöka komma överens om en gemensam hållning inom den norra zonen, det vill säga inom de nordiska och de baltiska länderna. Jag undrar nu hur det går i det arbetet. Jag fick veta att en kontakt skulle tas med kommissionen om en harmonisering av besluten, det vill säga att man gör likadant i dessa länder. Ett brev skulle skickas till kommissionen angående harmonisering av fattade beslut. 4 Miljöminister (C): utgångspunkt är att det är viktigt med svensk odling. Där är vi sannerligen överens. Är det någonting som är viktigt både för livsmedelskvaliteten och för miljön är det att vi har goda förutsättningar att odla våra livsmedel här i . Jag tror att svensk livsmedelsproduktion i sig är en bra åtgärd för miljön. Vi vet ju att den ofta jämfört med vår europeiska omgivning är mycket framgångsrik miljömässigt. Det är sant att ett antal växtodlare kommer i kläm på grund av att EU inte har helt harmoniserad tillämpning. Jag tycker att vi utan vidare ska erkänna att det på den gemensamma marknaden är mycket viktigt med gemensamma regler, vilket vi har, men också med gemensam tillämpning. Där är det ännu inte tillräckligt bra i EU. Det är därför jag tillsammans med jordbruksministern har skrivit brev till den kommissionär som är ansvarig för frågan och, precis som påpekar, krävt insatser och efterfrågat aktivt arbete för att se till att det nu blir en verklig harmonisering av tillämpningen, mycket mer gemensam tillämpning och likhet i behandling. Där är vi inte . När det gäller de lökodlare som har ändrade förutsättningar på grund av detta måste jag hänvisa till att just det konkreta ärendet är överklagat av LRF till miljödomstolen. Det avgörs vad jag förstår precis . Oavsett utfallet kommer vi dock att arbeta vidare mycket starkt för fler alternativ när det gäller dessa växtskyddsmedel, för harmoniserad tillämpning och, precis som tar upp, för att åstadkomma ett närmare samarbete i det nordiska området. Kemikalieinspektionen har ett uppdrag där man arbetar med att få en mer aktiv gemensam bedömning inom den nordliga zonen, det vill säga , , , , och . Arbetet pågår för fullt, men det ska ännu inte avrapporteras och är ännu inte moget för avslutande. Jag ställs ofta inför frågor om . är det med utgångspunkten att de har beslutat om förbud mot något kemiskt medel snabbare än . Det brukar alltid anses väldigt bra. Den här gången är frågan den motsatta: De har tillåtit användning av ett medel som inte används i är inte det bättre? Det gemensamma är inte alla gånger åsikterna, men den konsekventa linjen är att alltid är bättre. Jag förhåller mig kanske lite lugn på den punkten men konstaterar också att jag inte kan kommentera deras kemikaliemyndighets bedömning eftersom det skulle inkräkta på den bedömning som den svenska domstolen nu ska göra. Framför allt tycker jag dock att huvudvägen framåt är enhetlig tillämpning inom EU. Dit måste vi. Det är inte acceptabelt som det är , och därför driver vi på. tar vi också fram alternativa metoder, hoppas på ytterligare utveckling av dem och ser att största lökodlare med framgång undviker att använda de två medel som är aktuella. Jag vet att det innebär ökade kostnader, och därför är det inte realistiskt att förvänta sig det av alla. Vi behöver dock med bättre forskning och bättre utveckling av metoder hitta alternativa lösningar, och jag vill medverka till att det går så snabbt som möjligt. 5 (S): Det känns bra med den inställningen. Det jag tycker är märkligt är att har valt att godkänna detta till 2099, speciellt som det ska prövas av EU 2013, och att man också satsar på att ta fram nya preparat. hölls det ett seminarium här i angående specialgrödor och den problematik som finns. Det stämmer som ministern säger att odlarna då hade fått avslag på sina dispensansökningar och valt att överklaga besluten. Det är ungefär 240 odlare och entreprenörer som berörs av dessa beslut. Då har jag inte räknat med alla anställda i odlingarna och inte heller andra led. Jag passade vid det tillfället på att ställa frågan, eftersom är ett långt land som har många olika växtzoner med olika förutsättningar och olika känslighet, om det vore möjligt att godkänna växtskyddsmedel på några ställen och förbjuda dem på andra. Svaret jag fick var att så hade man inte tänkt, även om man skulle kunna göra så. Vi har ju en del känsliga områden i . Jag inser naturligtvis att ett sådant förslag skulle komplicera ärendet ytterligare. Men om man tittar på längd och jämför med förstår man lite grann problematiken. På min fråga om dialog och samsyn mellan de olika verken fick jag svaret att det skulle bli ännu mer komplext än det redan är . Ja, sanningen är ju att frågan är komplex, och den blir inte mindre komplex av att man inte vill arbeta med en helhetssyn. Jag ser positivt på att regeringen tog initiativ till att bilda ett växtskyddsråd, men jag saknar som jag tycker är en viktig spelare i dessa sammanhang. Det uppdrag som har fått att i dialog med näringen och berörda myndigheter arbeta fram en strategi för växtskydd är bra, och jag ser fram emot att se resultatet. Även om rapporten ska vara framme först antar jag att man från regeringens sida kommer att hålla i detta eftersom man måste se arbetet som en process. Det pågår, precis som minister säger, forskning om alternativa bekämpningsmedel. I vissa fall har dessa försök gett positiva effekter och är väl värda att gå vidare med, i andra fall inte. Eftersom forskning pågår undrar jag varför det inte finns möjlighet att ge odlarna dispens under den tiden. Jag undrar också om det är regeringens avsikt att öka denna forskning och om det finns några problem. Det här miljöområdet är en viktig del, så man kan tycka att många borde vara intresserade av den frågan. Har det blivit någon respons på det brev som skrevs till kommissionen angående harmoniseringen? Vi vet ju hur sakta de kvarnarna mal. Och hur har minister tänkt arbeta vidare med den frågan? De förslag som är framlagda är bra på lång sikt. Men , fru talman, är frågan hur detta ska lösas på kort sikt. Eftersom det brådskar undrar jag vad minister besked till näringen och konsumenter blir. 6 (C): Låt mig inleda med att säga att jag delar den problemformulering som interpellanten gör i sin interpellation och som miljöminister i mycket bekräftar. Det är viktigt att notera att vi har en gemensam syn på det akuta problemet här och , det vill säga oron för en näring: svensk odling. Vi riskerar att hamna i en situation där vi exporterar svensk odling på grund av att vi tillämpar samma regelverk olika i föreningen , och det är självklart helt oacceptabelt. Därför tycker jag, fru talman, att det är väldigt bra att miljö- och landsbygdsministrarna gemensamt skrivit till kommissionären , som har ansvar för de här frågorna inom EU, och krävt åtgärder för en harmonisering. Det är en självklarhet att en sådan sker; om vi arbetar med olika regelverk faller på något vis vitsen med en gemensam marknad. Jag tycker också, fru talman, att det är bra att miljö- och landsbygdsministrarna, som jag uppfattar det, har givit svenska myndigheter som och Kemikalieinspektionen i uppdrag att finna lösningar så att vi slipper fler situationer motsvarande den lätt akuta som vi nu har för lök, bönor och morötter. Jag är nämligen säker på, fru talman, att det inte är sista gången vi hamnar i en situation där regelverken riskerar att tillämpas olika och vi får bekymmer. Precis som sade återstår dock det akuta problemet här och . Vi är i princip inne odlingssäsong. Väldigt mycket av detta är kontraktsodlingar, och just nu råder en osäkerhet huruvida det är tillämpligt eller möjligt att odla dessa grödor i under kommande säsong. Då är det klart att man ser fram emot att väldigt snabbt få ett besked om den överprövning som sker. 7 Miljöminister (C): Jag vill konstatera att vi ju är väldigt överens i diskussionen. Det finns en mycket tydlig gemensam strävan att lösa frågorna för den berörda näringen, men självklart på ett sätt så att vi också klarar miljön bra. Det är självklart eftersom det också kommer att gagna svensk livsmedelsproduktion. har ställt flera frågor till mig också nu i själva debatten, och den sista var egentligen vilket besked ministern har till näringen. Där är det sanna svaret att beskedet nu är helt beroende av vilket utslag som kommer från miljödomstolen. Det kommer endera dagen, om inte , och vi har också beredskap att självklart ta de steg som beroende på domstolens utslag behöver tas därefter. Låt mig apropå frågan hur kommissionen har reagerat säga att det väl vore att överdriva att säga att den har reagerat . Vi tänker dock inte ge oss, utan vi kommer att se till att detta arbete drivs vidare så att vi får en bättre enhetlighet i tillämpningen av . Alla har att vinna på det. Det är bara kortsiktigt som medlemsstater kan vinna fördelar i förhållande till varandra på att någon medlemsstat tillämpar det på ett annat sätt än någon annan. Det finns alltså ett bredare gemensamt intresse i detta. frågar varför det inte ges dispens för dessa medel medan man forskar på alternativa växtskyddsmedel. Det är just en sådan fråga där vi måste avvakta domstolens besked. Det viktigaste är nu ändå, precis som , och jag själv understryker, att vi ska se till att skapa förutsättningar för den svenska växtodlingen. Det gäller också lökodlingen och odling av de andra grödor som är berörda. Vi går också vidare i ett väldigt tydligt arbete för att öka myndigheternas samverkan. Därför får och Kemikalieinspektionen det gemensamma uppdraget att föreslå ett nationellt handlingsprogram för hållbar användning av växtskyddsmedel. Det är för att också där stärka samarbetet mellan myndigheterna. Jag förstår att någon hänvisar till att detta kan vara komplext, men det är alltid den enskilde som måste vara utgångspunkten. Det är självklart att vi förväntar oss och vet att våra myndigheter besvärar sig på det sätt som kan behövas för att också den enskilde ska kunna få en bra behandling. Det gäller inte minst i de frågor som är känsliga för företagare och näringsidkare, som måste veta vilka spelregler som gäller för kommande säsong. Jag kan konstatera att vi väl utan att ingripa i någon bedömning av den danska kemikaliemyndigheten kan undra lite över att man har godkänt ett medel . Det gäller ett medel man vet ändå ska omprövas i olika former långt . Vi kan undra lite, och själv skulle jag alltid förhålla mig lite sval till ett bestämt besked att en regelbestämmelse ska gälla framöver. Det tror jag att vi kan vara rätt övertygade om kanske inte riktigt kommer att gälla. Låt oss arbeta vidare med detta, och låt oss se till att det blir goda villkor för lökodlare och andra växtodlare i , som måste veta vilka spelregler som gäller. Låt oss också se till att det bygger på gott myndighetsarbete, framtagande av alternativa växtskyddsmedel och en bättre gemensam tillämpning av reglerna inom EU. 8 (S): Det är min första period i , och man har alltid tyckt mycket om de olika verk som inte alltid samarbetar med varandra på riksnivå. Problemet finns naturligtvis även lokalt, och jag har varit en varm anhängare av att jobba just med att få till dialog och samverkan. Jag skulle ändå vilja ta upp detta med som jag tycker är en viktig del eftersom de tar prover på sådana här saker. Det känns positivt att det ska finnas en beredskap ifall det skulle bli ett beslut som inte gagnar odlarna härvid. Det är många som blir utslagna i denna näring och inte riktigt vet vad de ska göra efteråt. Det gäller även grossisterna; de har inga kontrakt . Fröfirmorna har inga beställningar, för man avvaktar beslutet. Jag hoppas alltså ändå, oavsett utslag, att det kan bli ett positivt bemötande och ett positivt arbete framöver. 9 (C):