prot · GZ0929 · 2011-11-10 00:00:00 — Jag försökte tidigare säga att det inte är teknikutvecklingen i sig som vi är kritiska till. Vi bejakar teknikutvecklingen. Men det är rimligt att med det uppdrag som man har i detta avseende säkerställer att den nya tekniken som man avser att övergå till fungerar på ett fullt acceptabelt sätt innan man monterar ned den gamla tekniken. På en rad ställen runt om i landet har det visat sig att det inte fungerar. Det finns massor av tidningsartiklar, och det kan inte vara en händelse att en tidning av storlek hade detta som sin toppnyhet. Det finns hur många artiklar som helst om detta. Det är klart att det är en fråga om inställning från operatören i detta fall. Jag har här även ett brev som Telias ledning skrev till PTS då man upplevde att det inte fanns ett enda problem med detta teknikskifte. Det kom fyra och en halv eller ett brev som svar på ett brev från PTS som är betydligt annorlunda där man har tvingats inse att man har gått för snabbt fram. Jag tycker att man också bör ha respekt för att denna teknikförändring i huvudsak sker i delar av landet som är att betrakta som landsbygd, för att inte använda begreppet glesbygd, där medelåldern är ganska hög på många av de människor som har blivit föremål för detta teknikskifte. Man måste ha respekt för att man måste kommunicera detta på ett sådant sätt att de ges rimliga chanser att förstå vilka förändringar som de ställs inför. Trygghetslarmen är ett exempel på detta. Inledningsvis var det Telias uppfattning att det var kommunerna som skulle lösa problemet utan att man egentligen hade kommunicerat det. Det finns ett antal sådana exempel där trygghetslarmen har varit problemet. När jag nu hör statsrådet säga att hon har för avsikt att träffa , vilket jag trodde att man redan hade gjort, kan en ytterligare fråga bli: Vad blir konsekvenserna för om man inte klarar att leverera en teknik som fungerar eftersom den fortfarande fallerar på vissa ställen? har man i princip stoppat detta . Ett annat exempel är att man har tillämpat det som man skulle kunna säga är tveksamma affärsmetoder. Man hade en lång diskussion om att man erbjöd kunderna så kallade bindningstider, och man hade avtal med 24 månaders bindningstid. Vid kontakter med så sent som hade deras personal ingen aning om att det fanns något annat än 24 månaders bindningstid. Trots att vid informationer och annat, som även jag har varit med om, har sagt att det skulle upphöra har man efter detta och fortfarande erbjudit de kunder som har blivit föremål för detta bindningstider . Jag tycker att det är dålig affärsmoral från . I uppdraget och den diskussion och dialog som regeringen har när man utfärdar detta och i dialogen som PTS har när man ska granska detta måste man titta på sådana saker. 135 Statsrådet (C): Jag börjar med trygghetslarmen. Som jag sade i mitt förra inlägg gör vi i regeringen en rad olika saker för att se till att trygghetslarmen även framöver ska fungera. I första hand är de ett ansvar för kommunerna, men vi hjälper till. Vi har gett i uppdrag att ta fram en vägledning till kommunerna och satsar på detta. Vi har också ställt frågor till just om stolplinjeprojektet om hur man hanterar de specifika personer som berörs av projektet och som omfattas av trygghetslarm och fått försäkringar om att identifierar dessa och tillsammans med kommunerna försöker hitta lösningar som gör att trygghetslarmen kan fungera också framöver. Det som för mig är viktigt att säga när det gäller stolpledningsprojektet är att jag inte har varit nöjd med den utveckling som jag sett. När jag mötts av de tydliga signaler som kommer från dem som upplever att projektet inte riktigt fungerat har jag därför varit mycket tydlig med att jag inte varit nöjd. För de flesta har det fungerat men inte för alla. Just därför har jag varit tydlig och just därför har PTS för sedan i ett brev till Sonera ställt ett antal skarpa frågor. Utifrån det har nu upprättat en åtgärdsplan. En av de viktigaste sakerna i den åtgärdsplanen är att man fram gör halt när det gäller teknikskiftet så att man får kontroll över att allt fungerar som det ska. Man har också infört en garanti som innebär att kunden får behålla systemet med fast koppartråd om det visar sig att den nya ersättningstelefonin inte fungerar. Apropå abonnemangstider har nu sagt att man kommer att erbjuda kunden ett prova-på-erbjudande samt att bindningstiden kommer att tas bort. Dessutom tas ingen månadsutgift ut . Detta minskar tröskeln för konsumenten att prova på den nya lösningen. Man har lovat att man inte kommer att montera något fast nät under den här provperioden. I vissa fall har det också konstaterats att man kommer att få byta ut teknisk utrustning som tidigare använts men som inte fungerat framför allt kunders äldre telefoner. Man har utlovat bättre rutiner när det gäller felavhjälpning. Man har förändrat så att gränsvärdena blir annorlunda när det gäller montering av en utomhusantenn. Det gör att fler kunder kommer att få detta och att kraven på täckning kommer att öka när det gäller att genomföra teknikskiftet på en station. Dessutom har man lovat att se till att förbättra både instruktionerna och den utbildning av de entreprenörer som använder sig av detta för att undvika till exempel dåligt montage av antenner så att själva tekniken fungerar bättre. Ytterligare en viktig förändring som gjorts och som beskrivs i svaret till PTS är att alla abonnenter som inte aktivt säger upp sitt abonnemang automatiskt kommer att få ersättningslösningen installerad. hade man en ordning som inte var alldeles tydlig och som innebar att abonnenten först aktivt måste tacka ja till Telias ersättningslösning. Det var inte alla som uppfattade att man behövde göra det, så man missade kanske det och stod då där i någon mening med skägget i brevlådan. Det är således otroligt välkommet att ändrat på den ordningen och går på en annan linje. Jag kan konstatera att det på ett antal punkter inte fungerat till fyllest. Å andra sidan kan jag nu konstatera att håller på att upprätta den åtgärdsplan som jag och tillsynsmyndigheten har efterlyst. Jag ser framför mig att kommer att leva upp till sitt åtagande: Den som haft telefoni i sitt hem eller i sitt företag ska också framöver ha en fungerande telefoni och känna den tryggheten. 136 (S): Som jag inledningsvis sade tycker jag att tonen i svaret på min interpellation är ödmjuk och positiv. Jag måste säga att det också gäller vår diskussion här. Mycket av det som statsrådet tar upp och den information som hon hänvisar till när det gäller Telias åtagande och vad sagt och lovat har även jag hört och fått del av på möten både med Telias representanter och med PTS. Problemen är kanske två. Det ena problemet är att den här styrningen naturligtvis borde ha funnits innan man satte i gång med projektet. Oavsett hur många kunder eller människor det är som drabbats är det hela oacceptabelt. Om man har som utgångspunkt att tillgång till telefoni är en rimlig rättighet i bör man innan man påbörjar ett sådant här projekt och plockar bort en del av den fasta telefonin ha säkerställt och kvalitetssäkrat att den livlina som telefonin faktiskt är för många människor är garanterad innan man börjar med den nya tekniken. Förhoppningsvis har man från regeringens sida lärt något under resans gång. PTS har säkert lärt sig en del. Inte minst har kanske lärt sig en del. Jag både hoppas och tror att tiden fram räcker för att åstadkomma vad som här tagits upp. Igen vill jag understryka att jag absolut inte är kritisk mot eller negativ till teknikutveckling. Men jag är mer angelägen om att konsumenters, människors, intressen som det här handlar om tillvaratas. Man ska ha en teknik som fungerar innan man börjar riva ned den gamla tekniken, som bevisligen har fungerat. 137 Statsrådet (C): Jag vill tacka för en angelägen och viktig debatt. I sammanhanget är det viktigt att konstatera att vi har en ny ordning när det gäller det statliga ägandet i . Staten ensam äger inte längre . Staten är inte ens i närheten av en aktiemajoritet i . Det var den socialdemokratiska regeringen som under ledning lät placera på börsen. Då förändrades våra möjligheter att styra . Vi kan således inte längre, vare sig från regeringens sida eller från sida, i detalj styra . Vad vi kan göra är att i vår lagstiftning ha tydliga regler om vad som krävs för att få vara en operatör på den svenska marknaden samma för som för andra. Dock är det viktigt att vi ger tillsynsmyndigheten de verktyg som den behöver för att kunna agera när vi upplever att det inte riktigt fungerar. PTS har i det här fallet agerat genom att ställa skarpa frågor till , och regeringen har förstås löpande haft en aktiv dialog både med sin myndighet och med Sonera. Att jag nu kommer att träffa ledningen innebär inte att jag inte träffat dem tidigare. Det har jag självklart gjort. Det är viktigt att löpande ha en dialog både om den här frågan och om andra frågor som handlar om att se till att vi har en fungerande telefoni i hela landet och ha en utveckling där det statliga delägandet i Sonera också bidrar till att vi kan få tillgång till telefoni samt tillgång till bredband i hela landet så att vi kan ha tillväxt och utveckling i alla delar av vårt land i grunden med syftet att människor och företag, oavsett var i landet de är, ska växa och utvecklas av egen kraft. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellationerna 2011/12:31 och 34 om ny kärnkraft i närheten av 138 Miljöminister (C): Herr talman, ärade ledamöter, åhörare! har frågat it- och energiministern om det förts någon dialog med den finska regeringen om de kärnkraftsplaner som presenteras och om inte om statsrådet avser att föra någon dialog med den finska regeringen inför den bygglovsansökan som gäller det aktuella kärnkraftsbygget i Pyhäjoki samt vilka övriga åtgärder statsrådet avser att vidta med anledning av de finska kärnkraftsplanerna i Pyhäjoki, från i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. har frågat hur jag ser på placeringen av de nya reaktorerna och om jag avser att ta initiativ för att försöka påverka finska myndigheters beslut i fråga om placeringen av kärnkraftverket. Projekt för ny kärnkraft omfattas av Esbokonventionen som reglerar samråd om miljökonsekvensbeskrivningar för projekt med risk för gränsöverskridande betydande miljöpåverkan. liksom och de andra parterna i konventionen följer konventionens regelverk. har enligt konventionen genomfört samråd med i ärendet. Samrådet har hanterats av , och svenska myndigheter, kommuner och organisationer har deltagit. och de övriga nordiska länderna har ett utmärkt samarbete inom ramen för det nordiska samarbetet. Valet av energimix är något som varje land självständigt beslutar om. Den beslutsrätten värnar vi i den . Däremot är nationella orienteringar en stående punkt vid möten i det nordiska energisamarbetet. 139 (S): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Jag ska börja med att välkomna statsrådet, som ju är relativt ny på sin post, till denna kammare och till denna interpellationsdebatt. Även om statsrådet är ny behärskar hon uppenbarligen redan en ädla statsrådskonsten att undvika att svara på interpellationsfrågor. När jag ser igenom svaret är det inte många svar på de frågor som jag och tillsammans har ställt. Vi lever i ett modernt samhälle där tillgången till elektricitet är fullständigt grundläggande för vårt sätt att leva. Den elektriciteten genererar vi på olika sätt. I har vi en fördelning som fortfarande huvudsakligen bygger på vattenkraft och kärnkraft. I många andra delar av världen sitter man precis som vi gör här i och i och funderar på: Hur ska dessa frågor lösas ? När man gör den typen av investeringar som ändå har bestämt sig för är det viktigt att man tänker till ordentligt. Det finns inget annat kraftverk som har sådana konsekvenser som just kärnkraftverk. När det gäller vindkraft, solkraft och luftsnurror av olika slag har den typen av installationer inte så oerhört många konsekvenser. Om man bestämmer sig för att ta bort dem är det snabbt gjort. När man däremot fattar beslut om att bygga kärnkraftverk har det verkningar och konsekvenser för tiotusentals och kanske uppemot . Det är därför oerhört viktigt att man tänker till ordentligt och också funderar ordentligt över konsekvenserna. Jag menar då inte bara där man bestämmer sig för att bygga kärnkraftverket utan också i den omgivning som finns. Nationsgränser är naturligtvis väldigt viktiga och oerhört centrala för oss som bor i nationalstater. Men de är fullständigt irrelevanta i det sammanhanget. Skulle någonting ske påverkar det naturligtvis inte bara det land eller den ort där man har bestämt sig för att bygga utan också stora delar av omgivningen. Det är mot den bakgrunden som jag har valt att ställa frågorna till statsrådet. Vi är nu på väg mot ett bygge av ett helt nytt kärnkraftverk med allt vad det innebär från den svenska gränsen. Det beskedet har väckt en del oro och en del frågor. Vad gör den ? Sitter ni på händerna och väntar tills kärnkraftverket kommer upp? Eller är det så att man redan nu har inlett en dialog och en diskussion med den finska regeringen så att man kan försäkra sig om att allting som vi mänskligt kan tänkas göra för att minimera miljökonsekvenser och garantera säkerhet och annat verkligen görs? Framför allt vill jag veta: Vilka insatser kan den tänka sig att göra för att informera och föra en dialog med de medborgare i som känner en oro över att det smälls upp ett kärnkraftverk inte alltför långt från det egna hemmet med allt vad det innebär? Jag förstår att detta är ett finskt beslut, som statsrådet uttrycker det. Men likväl har vi i många andra frågor en god dialog med våra grannar. Vilket slags dialog för ni? Vilka andra åtgärder tänker ni vidta? De frågorna har inte fått något svar. Jag skulle gärna vilja höra det. Vad är svaret på frågorna? 140 (V): Tack, miljöminister ! Den här debatten gäller planerna på att bygga ett nytt kärnkraftverk i Pyhäjoki i norra mittemot i . Kraftverket ska byggas på en udde i , och det står stora naturvärden på spel i området. Det nya kärnkraftverket kommer att ligga från den vackra staten i . Från sida beklagar vi det bygget. Vi beklagar det för att det finns fullgoda alternativ till kärnkraften i form av förnybar elkraftsproduktion det gör det i både och och vi beklagar det för att det ligger så nära . Även om risken för en olycka är liten vet vi att konsekvenserna är ohyggliga om kärnkraftsolyckan sker. Det finns en berättigad oro och ett stort motstånd i både och mot planerna på ett nytt kärnkraftverk i Pyhäjoki, och bland annat arbetar i med detta. I min interpellation, och har en likartad interpellation, har jag frågat miljöministern hur hon ser på placeringen av kärnkraftverket. Jag kan inte riktigt utläsa något svar på det i svaret i interpellationen. Jag upprepar gärna frågan. Tycker miljöministern att det är en lämplig placering av ett kärnkraftverk? Det andra är om man har försökt att påverka de finska myndigheterna. Där svarar regeringen och ministern att man har samrått inom ramen för Esbokonventionen. Men det är ett litet mysterium vad man tyckte i samrådet. Det framgår inte riktigt i svaret. Frågan är om man tyckte något när man samrådde inom ramen för Esbokonventionen, och vad tyckte regeringen i sådant fall? Eller samrådde man utan att tycka någonting i själva sakfrågan? Jag är nyfiken på: Vad tycker själv? Är det bra eller dåligt? Är det någonting att välkomna, eller är att det byggs kärnkraftverk i närhet någonting som vi helst hade varit utan? Vi hade själva, åtminstone de rödgröna partierna och någonstans kanske även , tänkt oss att vi skulle avveckla kärnkraften med de miljörisker som den energiformen innebär. Vi vet till exempel att när vi valde att bygga kärnkraftverk i var det många danska politiker även på hög nivå som tydligt sade att de tyckte att kärnkraftverken var felplacerade. Det hade danskarna rätt i. De var helt felplacerade mitt i ett stort tätbebyggt storstadsområde med bara bort. En annan fråga som jag nämner i förbigående i min interpellation är frågan om statsstöd till kärnkraft. I den svenska kärnkraftsöverenskommelsen som den borgerliga alliansen har slutit öppnar man för att bygga tio nya kärnkraftsreaktorer i . Men det ska inte ske med direkt statsstöd. Däremot har vi fått klart för oss att det statligt ägda företaget får använda sina pengar till att bygga ny kärnkraft. Faktum är att svenskt statsstöd har använts för inte så länge sedan vid bygge av kärnkraft i just . Vid det andra reaktorbygget i Olkiluoto, som är både kraftigt fördyrat och kraftigt försenat, bidrog med till bygget. Det är ett direkt statsstöd till kärnkraft i närhet. Utesluter ministern varje stöd av till den nya reaktorn i Pyhäjoki? 141 Miljöminister (C): Jag vet inte vad hade för arbetsmetod när han var statsråd. Jag kan försäkra att jag verkligen lägger mycket arbete på att försöka besvara de frågor som ställs. Givet detta bestämmer varje land om sin egen energimix. Det kan vi inte göra någonting åt. Frågan är om vi ens vill det. Vill vi att andra länder ska lägga sig i vår interna svenska energimix? Jag vill inte det. Jag vill att vi svenskar själva bestämmer vilken energimix vi ska ha i det här landet. Vill vi ha det så när det gäller våra inre förhållanden måste vi också respektera att andra länder vill samma sak. Kärnkraft är en allvarlig fråga. Det är därför som Esbokonventionen finns. Den reglerar samråd och miljökonsekvensbeskrivningar för större projekt med risk för gränsöverskridande miljöpåverkan. Det är klart att det finns en sådan risk. Därför har också använt sig av Esbokonventionen. Då är frågan: Vad kan man samråda om enligt den? Det gäller inte placeringar men däremot till exempel valda tekniska lösningar. Det är uppdrag att göra det. Det arbetar enligt Esbokonventionen och får svar från den finska regeringen om detta. När det gäller det finska beslut som vi diskuterar finns här två beslut i på två alternativa lokaliseringsorter. Företaget har valt Pyhäjoki som alternativ när man planerar att projektera en byggnation. Jag är fullt beredd att se till att utnyttjar de möjligheter som finns enligt Esbokonventionen att föra den dialogen när man kommer så pass långt i planeringen i att det är aktuellt. Den tidpunkten närmar sig. Jag tycker att det är viktigt att vi har sådana samråd. Jag tycker att interpellanten har helt rätt i det. väckte en fråga om att kärnkraften ska bära sina egna kostnader. Så är det. Vi kämpar nu för att se till att det blir så i verkligheten också. Det finns fortfarande en del saker som vi behöver få på plats. Men det energipolitiska beslut som alliansregeringen har fattat för den svenska energipolitiken innebär ett stort steg åt detta håll. Det tycker jag naturligtvis är bra eftersom jag tillhör ett parti som är emot kärnkraft. Det finns ett tidigare fall, och jag antar att det är det som syftar på. Det är ett gammalt fall när deltog i en finansiering. nickar bra, då vet jag att det är rätt fakta jag har med mig. Aktiebolaget får svara för sig självt. Men vi vet att det 2004 gjordes en delfinansiering i ett sådant här ärende. Företaget hade då andra mål för sin verksamhet, och lånet gavs på kommersiella villkor. Det är inte möjligt att göra samma sak . Dessa regler är ändrade långt före min tid här. Det tycker jag är bra. 142 (S): Jag tackar statsrådet för svaren igen. Min något raljanta mening om den ädla statsrådskonsten att inte svara på frågor handlade inte så mycket om mina egna arbetsmetoder som om det skriftliga svar som statsrådet har lämnat. Det ger inte särskilt många svar på de frågor som ställdes. Statsrådet ställde frågan: Skulle vi vilja att andra länder lägger sig i vår energimix? Ja, absolut! När man fattar beslut som handlar om ett nytt kärnkraftverk tror jag att detta inte bara är bra utan också ofrånkomligt. Om vi skulle bestämma oss för ett nytt kärnkraftverk i närheten av eller för den delen i närheten av eller är jag tämligen säker på att de skulle ha synpunkter. Så var det med , som vi tillsammans bestämde oss för att lägga ned. Det gjorde vi både i enlighet med det beslut som fattades i folkomröstningen och efter en hel del synpunkter och kritik inte minst från . När det gäller denna typ av stora beslut som har konsekvenser inte över 1, 50 eller utan kanske 10 är det viktigt att vi tar hänsyn till varandra också om det handlar om nationsgränser som går rakt igenom. Återigen: Förstår statsrådet att detta särskilt i dessa tider utlöser en hel del oro hos de människor som bor i närheten? Vad innebär det för miljön? Vad innebär det för djurlivet? Vad innebär det för människor? Trots allt var det tyvärr inte alltför länge sedan vi fick se en ganska svår kärnkraftsolycka som en följd av jordbävningar och sedan en . Då såg vi vilka enorma krafter vi har att hantera när någonting händer. Visst kan man säga att risken att det händer någonting är väldigt liten och så är det ju, tack och lov. När kärnkraften var ny hävdade man att den var helt säker. Det är få som hävdar att så är fallet. Men vi ser att de mest osannolika händelser ibland kan inträffa. Då gäller det för oss att ha förberett så mycket som det bara går därav mina frågor om vilken dialog regeringen för med den finska regeringen. Och har man försäkrat sig om att allting som kan tänkas göras verkligen görs? Jag är fortfarande nyfiken på den fråga som ställde och som aldrig fick något svar. Vad tycker statsrådet själv om detta kärnkraftverk och placeringen av detsamma? Är det okej, eller har miljöministern några som helst synpunkter på det? Sedan kan jag bara inte låta bli att kommentera det faktum att står i talarstolen och säger: Jag tillhör ett parti som länge har varit emot kärnkraft och är emot kärnkraft! Ja, så har det varit. Ni har profilerat er starkt med detta. Men då är det oerhört märkligt att ni sitter i denna kammare och röstar för att ta bort förbudet mot ny svensk kärnkraft. Det rimmar illa med det som sägs. Missförstå mig inte jag är inte ovillkorligen emot kärnkraft. Jag tror att det kan behövas i vissa lägen, särskilt i ett läge när vi nu försöker ta oss till ny teknik. Men att stå i talarstolen och slå sig för bröstet för att man är emot kärnkraft när man under förra mandatperioden har suttit här och röstat för ny svensk kärnkraft med maximalt tio nya reaktorer det går inte ihop. Vad är det som gäller egentligen? Vad är det som gäller för , och vad är det som gäller för denna borgerliga regering som du företräder i dess helhet, ? 143 (V): Självfallet är det som bestämmer var man placerar finska kärnkraftverk. Det finns nog ingen som har tänkt att det ska vara på något annat vis heller. Men goda grannar emellan kan man diskutera saker och ha en åsikt, och det är det som debatten gäller. Finnarna och det finska parlamentet bestämmer själva. Vi har inte bestämt över . Det var bland annat i Pyhäjoki och i slaget mellan ryska och svenska trupper i just denna by som man förlorade . Men vi kan ha en åsikt, och det är denna åsikt som vi frågar om har någon. Jag tycker att det är märkligt att en företrädare för ett parti som säger sig vara emot kärnkraft inte ens kan säga: Vi hade hellre velat att man inte hade byggt det här verket, vi hade hellre velat att man hade byggt det någon annanstans eller vi hade hellre sett att man hade satsat på förnybar energi! Det kan man säga med full respekt för rätt att bestämma i frågan. Jag tycker att detta visar på problem med att försöka hålla kvar någon sorts trovärdighet i sin kritik mot att bygga ny kärnkraft som man faktiskt inte tycker någonting när det byggs en ny kärnkraftsreaktor från . Men här har en gyllene chans att komma med en tydlig åsikt om huruvida hon är för eller mot att man bygger reaktorn. Tycker hon att det är ett klokt beslut eller ett oklokt beslut att göra det? Det var ett tydligt och bra besked om . Men frågan är vad som gäller för andra statliga intressen i och subventioner av kärnkraft.