prot · GY0984 · 2011-04-07 00:00:00 — Näringsministern skryter med att man faktiskt har minskat regelbördan, men i verkligheten är det inte så. Det är ytterst ojämnt fördelat. är den största minskningen i procent på jordbruksområdet , på livsmedelsområdet och på energiområdet . Jag tror att var och en inser att endast en bråkdel av de företagare som finns i finns just inom dessa områden. Den största ökningen har däremot skett inom hälso- och sjukvården . Den största ökningen i reella tal, det vill säga kronor och ören, har varit på skatteområdet med . Och, fru talman, det är ju just där som de allra flesta företag kommer i kontakt med regelverket som gäller för just företagare. Det är när man ska betala skatt som man kommer i kontakt med det. Jag menar att det inte är någon överdrift att påstå att de flesta företagare i vårt land inte har känt av den minskade regelbördan utan tvärtom känt av en ökad regelbörda, och också fått en ökad regelbörda. I det avseendet är regeringens ambitioner att minska regelbördan för företagande ett misslyckande av stora mått. Visst kan man gömma sig bakom statistik, men verkligheten hinner alltid i kapp en förr eller . Regeringens politik för att minska regelbördan i företagen är ett misslyckande, där huvuddelen av företagen har fått en ökad regelbörda och inte en minskad regelbörda. Regelförenklingar i företag måste ju också leda till kostnadssänkningar för företagen. Ett av de stora slagnumren förra mandatperioden var att man tog bort den obligatoriska revisionsplikten för småföretagen. Men har i ett uttalande sagt att det här inte ger så stor effekt. De småföretagare som deltar i offentliga upphandlingar eller är beroende av stora intressenter eller leverantörer, sannolikt av strikt affärsmässiga skäl, måste behålla sina auktoriserade revisorer. För staten är detta en reform, men tyvärr märkte inte småföretagarna av reformen. Det är beklagligt att regeringen inte lyssnade på småföretagarna, för det var precis det här man sade före reformen. Ska man minska regelbördan för företagen måste det vara i verkligheten, inte så att andra regelsystem, offentliga eller privata, tar över och tar udden av de reformer som regering och riksdag beslutar om. Vi har som riksdag att besluta om statens ansvar för regelbördan för företag. Men vi vet att en stor del av regelbördan för företag regleras i kommuner och landsting, och där är inte alltid ambitionen densamma som i staten. Jag vet att man i Kommuner och Landsting har en kommitté som har till uppgift att minska den kommunala regelbördan för företagen. Men SKL kan aldrig göra annat än att rekommendera sina medlemmar åtgärder. Tyvärr visar det sig när man mäter regelbördan i kommuner och landsting, som NNR har gjort, att systemen med regler, väntetider och avgifter är väldigt olika och saknar transparens. Här är ett område där vi som näringspolitiker måste ta vårt ansvar och diskutera i våra respektive partier. kommer det ingen regelskrivelse. Det är intressant, för enligt vad jag har fått berättat för mig var det de borgerliga partierna som krävde att en årlig skrivelse kring regelförenklingar skulle lämnas till . Det är beklagligt att man inte vill redovisa vad som händer inom regelförenklingsområdet trots att detta var ett av de mest prioriterade områdena för när hon tillträdde. Vi socialdemokrater menar att detta är att gå emot tillkännagivande, ett beslut som dessutom fattades av en enhällig riksdag. Det andra intressanta är att inte heller den årliga mätningen kommer utan först . Det är intressant ur två aspekter, dels varför regeringen inte vill mäta regelminskningen , dels att det är intressant då man just skulle ha nått de , som var en så prioriterad fråga för regeringen. Vi vet att , då man skulle redovisa vad man hade gjort då man hade försökt hitta metoder, ägnade man sig inte åt så mycket regelförenklingar utan regelbördan ökade i stället. Då satte man det upp till 2012. Men vi får inte veta vad som händer under det här året. Jag kan bara tolka det som att regeringen inte törs redovisa det misslyckande som regelförenklingsarbetet innebär. Men jag kan lova er att oavsett om det kommer någon skrivelse eller inte kommer jag att hålla minst en interpellationsdebatt om detta. Regeringens misslyckande kommer att debatteras i denna kammare oavsett om man mäter och kommer med skrivelser eller ej. Jag ska slutligen göra någonting för mig mycket ovanligt. Jag ska berömma regeringen och för en sak. Det är positivt att man behåller systemet med mätmetoder, regelråd och övrig organisation. Tyvärr ägnade regeringen halva förra mandatperioden åt att hitta de här metoderna. Det är tur att vi slipper det . 30 (M): Som ett led i att underlätta vardagen för företagare har Alliansen som mål att minska företagens administrativa kostnader till följd av statliga regler. Detta mål är ett övergripande nettomål och omfattar samtliga regler med såväl nationellt ursprung som EU-ursprung. Administrativa kostnader som härrör från eller motsvarar EU-rättsliga krav har ökat till totalt . visar internationella studier att svenska regler är förhållandevis väl utformade och att den svenska byråkratin är smidig i ett internationellt perspektiv. Det betyder inte att vi är nöjda. Möjligtvis har ni liksom jag insjuknat och fått en penicillinkur som enda utvägen för tillfrisknande och bättring. Febrig och det är förenat med smärta får du kuren utskriven och märker egentligen ingen större skillnad , utan effekten kommer . Den stora rekommendationen brukar vara att man inte får avbryta kuren förrän man har ätit upp alla tabletter. Det är först då man kan nå full effekt. Detsamma gäller regelförenklingsarbetet. Det är viktigt att vi håller ut och fortsätter det idoga arbetet att förenkla för företagarna och i deras vardag. Det är först då vi kan få full effekt av det arbete som har initierats och påbörjats med ganska gott resultat under förra perioden och som regeringen prioriterar . Det betyder inte att vi är nöjda, utan det betyder att detta är något som vi fortsätter att följa och tycker måste prioriteras. Den största minskningen i procent av företagens administrativa kostnader , som också hänvisade till, har skett på jordbruksområdet, följt av energiområdet och livsmedelsområdet. Den största minskningen i reella tal står livsmedelsområdet för, med . Därefter kommer associationsrättsområdet, med en minskning på . Handlingsplanen för regelförenklingsarbetet har varit ett pågående arbete under hela mandatperioden. Planen har uppdaterats . I handlingsplanen har avslutade, pågående och planerade förenklingsåtgärder angetts. Arbetet med handlingsplanen har omfattat alla departement och ett stort antal myndigheter. Det fjärde steget i handlingsplanen, som genomfördes , omfattar 1 150 genomförda, pågående och planerade förenklingsåtgärder. Ca 590 har genomförts . träffade jag en hantverkare som vittnade om sin vardag som företagare. Han är duktig i sin bransch och tycker om det han gör. Men han tycker inte att han behöver all administration och vara expert på områdena där han själv inte anser att han har kompetens. Han har en helt annan kompetens och vill vidareutveckla och fortsätta att förbättra den verksamhet som han är duktig på. Vi måste se till företagarnas vardag. Det finns i budgetpropositionen en ökad satsning på regelförenkling på . Satsningen är tänkt att förstärka och bredda insatser inom området, precis det som , Socialdemokraterna och oppositionen efterfrågar. Till insatserna hör bland annat en satsning för att förenklingsarbetet ska få ett ökat genomslag på lokal och regional nivå. Regeringens arbete med att förenkla och minska företagens uppgiftslämnande till statliga myndigheter kommer att fortsätta, med målsättningen om ett rapporteringstillfälle. Vi måste få ett företagartänk som genomsyrar alla myndigheter. Vi är inte där . Vi jobbar på att förbättra det och gör det på flera nivåer, inte bara den statliga utan även den lokala och regionala nivån och även med insatser på EU-nivå. Regeringen har arbetat aktivt för att fortsätta arbetet och fortsätta att vara en stark röst i EU-sammanhang för att motverka att det införs nya regler i den svenska byråkratin. Jag hoppas att även tjänstemän och de som möter företagarna i deras vardag aktivt ska kunna förstå och förstå möjligheten till fler företagare och förenklade regler. Vi tycker att det är dags att ta ett nytt språng i utvecklingen av förenklingsarbetet. Det är riktigt, som påpekar, att det inte fanns några tydliga riktlinjer, inte fanns några tydliga mätinstrument och inte fanns några bra verktyg för att underlätta sammanställningen för regelförenkling. Det beror på att tidigare regering inte har prioriterat den här typen av verksamhet. Därför var det viktigt att i dialog med andra utforma den här typen av regler. Det är klart att det tar lite tid att göra det. Jag tror att arbetet kommer att ta fart när man nu har strukturen och infrastrukturen på plats. Det framtida förenklingsarbetet kommer inledningsvis att fokusera på följande fyra områden: Nya mål och indikatorer införs. verksamhet förlängs till 2014. Målet att minska de administrativa kostnaderna för företagen förlängs till 2012. Regelförenkling lokalt och regionalt ska ge större avtryck i företagens vardag. Regeringen vill också åstadkomma följande i fråga om mål och nya indikatorer utveckla verktyg för att på ett tydligare sätt avläsa den upplevda vardagen för företagen förenkla de regelverk som företagen upplever som irriterande och utveckla verktyg för att följa denna utveckling utveckla verktyg för att kontinuerligt följa upp att regler, processer och förfaranden inom den offentliga förvaltningen utformas så att de är bättre anpassade till företagens villkor och verklighet. Jag tycker att diskussionen är bra, och jag hoppas att regeringen fortsätter att fokusera på detta viktiga arbete. Jag märkte att var upprörd över att det inte fanns några egentliga skillnader mellan våra förslag. Då är naturligtvis min fråga till er varför ni inte kunde stödja det förslag som vi står bakom. Vi kommer att fortsätta följa arbetet med regelförenklingen. Vi ser att det är första gången som en regering har tagit de här problemen på allvar, och vi hoppas att vi kommer att göra allt vad vi kan för att fortsätta föra den här debatten i kammaren och att vi kan nå en enighet i frågan. I detta anförande instämde (M). 31 (S) replik: Jag vill ställa en fråga om det jag inte tog upp så mycket i mitt anförande men som kanske är den allra viktigaste biten, just för att kunna bredda och komma åt en del av de stora problemen, nämligen det associationsrättliga området. Där behövs det en del på EU-nivå. Där är problemet att det går ännu mer åt fel håll. Om det går åt fel håll i finns det i alla fall en stor ambition, men i EU går det ännu mer åt fel håll. Jag skulle vilja fråga: På vilket sätt har regeringen arbetat konkret för att få fart på detta? Uttalat sig har varenda näringsminister gjort, men sedan har man inte gjort något. Men på vilket sätt har man jobbat för att få fart på detta? Beträffande metoder, om det inte fanns några sådana: Jag tror att de som har följt debatten vet att det fanns metoder. Men det är väl bara att erkänna att hade varit i och tyckte att det var fantastiska metoder som de hade där, och då skulle hon lägga om hela systemet och det tog . Visst fanns det metoder tidigare. Man kan naturligtvis ha olika uppfattningar om dem, men visst fanns det metoder. Hade man velat fortsätta och utveckla dem hade man kunnat göra det. Men det valde den förra regeringen att inte göra. I fråga om vårt förslag är min fråga: Varför ställer ni inte upp på det förslag som faktiskt skulle bredda detta och öppna portalen? Vi har efterlyst den . Varför har man inte gjort det ? Jag är helt oförstående till varför vi skulle dela på oss i en fråga som vi i princip är överens om. Det är helt obegripligt förmodligen också för de flesta väljare. 32 (M) replik: Det finns ett förslag kring en portal som finns . Den används av flera myndigheter och kommer att fortsätta att utvecklas i dialog med berörda parter. Det är att slå in en redan öppen dörr, . Det finns, det är på gång, och det är något som man vill förbättra och utveckla. Jag återgår till min jämförelse med penicillin: Det är som att ta penicillin när man inte är sjuk. Det finns inget som vi inte redan gör. Här har man tagit ett väldigt tydligt grepp. Man inför en portal där det finns möjligheter att göra precis det ni efterlyser, det vill säga det finns möjlighet att redovisa i en enda portal utan att behöva göra det på flera olika ställen. Det är på gång och är något som vi håller på att utveckla. Jag tycker att vi har en hög ambitionsnivå. Det finns mycket. Allt är egentligen inte uppfyllt i detta, utan det finns mer att göra, vilket också är förtydligat i skrivningar från departementet som är på gång. Det är en möjlighet för er. Ni kan tycka att det som regeringen gör är bra och fantastiskt, eftersom det uppenbarligen inte finns några stora skillnader. Beträffande det som sker på EU-nivå tror jag att det är som med all annan EU-politik, det vill säga att vi visar att behöver vara aktivt i alla delar. Vi har varit aktiva i kommissionen för att driva på för att det inte förs in fler regler som kan påverka detta viktiga arbete och se till hela lagstiftningen inom EU-området, för att det inte ska påverka den nationella regelförenklingen. Vi ser en aktiv näringsminister som också återkopplar till parlamentet och genomför regelförenklingar. 33 (S) replik: Problemet är ju att vi kommer efter även i på grund av att det händer för lite på EU-nivå. Då handlar det faktiskt inte bara om att näringsministern gör någonting. Låt mig bara ta ett exempel. Det fanns en minister som tog upp regelförenklingsfrågorna under det svenska ordförandeskapet. Det var jordbruksministern. Så var det trots att vi vet att de riktigt stora kostnadsbördorna ligger hos justitieministern och hos finansministern. Då är min fråga, framför allt till som är moderat: prioriterar inte justitieministern detta? Hon är mycket väl medveten om att de stora tunga posterna eller tunga kostnaderna, ska man väl säga i det här sammanhanget så att vi använder oss av rätt begrepp, ligger hos henne. Varför tog hon inte upp detta ? Och varför har hon inte tagit upp det senare? Det är helt obegripligt. Det är här man verkligen kan bredda det genom att ta det på de departement som har de riktigt tunga posterna. Det är trots allt ganska lite pengar, totalt sett, om man ser till helheten, på jordbruksområdet, även om det inom jordbruksområdet blev väldigt mycket när man skar ned. Det är samma sak på livsmedelsområdet. Det är trots allt en mindre del. Det är på arbetsmarknadsområdet, på justitieområdet och på finansområdet som de stora kostnaderna finns och som de stora regelförenklingarna skulle kunna göra någonting för de enskilda företagen. Då är min fråga, faktiskt mest till dig som moderat: gör inte justitieministern och finansministern så att regelbördan minskar för företagen där? 34 (M) replik: Jag tycker att man lite förringar de insatser som är gjorda när man säger att det inte händer någonting och att företagarna inte märker någonting av de regelförenklingar som har gjorts. Det är som om det som det gemensamt har fattats beslut kring inte har gjort någon märkbar skillnad, och så raljerar man lite kring jordbruksområdet. Men då är frågan man måste ställa till företagarna: ni ha tillbaka den här typen av regelverk? Om det inte märks att vi till exempel har förändrat revisionsplikten undrar jag: Skulle de vilja ha tillbaka den? Jag tror inte det. Jag tror att vi måste börja någonstans, och det är precis vad man har gjort. Vi ser att bördan och den totala mängden regler har minskat. Sedan går det kanske inte lika fort som man trodde från början. Vi ser nämligen att det också är viktigt att det finns en process här som är rättssäker, det vill säga att vi inte inför en regelförenkling, och så uppstår det en ny. En förenkling upplevs inte heller alltid som en förenkling från början, eftersom det blir en förändring. Man har på departementen fått i uppgift att gå igenom vad man har för regelverk. Och breddar vi, som sagt, det här även till att länsstyrelserna ska titta på sin verksamhet. Det finns ett väldigt tydligt uppdrag till Myndighetssverige och till departementen att titta på regelförenklingar. I takt med att man får mer som rutin att också tänka i de här termerna är jag säker på att det här kommer att ge ett gott utfall. (forts. 8 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Vi övergår till dagens frågestund. Jag hälsar statsrådet , statsrådet , kultur- och idrottsminister , försvarsminister och statsrådet välkomna. En fråga ska vara av övergripande allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom ett av de närvarande statstrådens ansvarsområden i deras tjänsteutövning. Statsrådet besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt ansvarsområde. Parlamentarisk utredning om public service 36 (S): Min fråga går till kulturminister och handlar om public service. När den borgerliga regeringen tillträdde 2006 var man snabb med att säga upp det dåvarande sändningstillståndet som byggde på en överenskommelse företrädesvis mellan oss socialdemokrater och . Det nuvarande sändningstillståndet beslutade om 2009. Det föranledde ingen parlamentarisk utredning. drar det ihop sig till ett nytt sändningstillstånd efter 2013. Regeringen är en minoritetsregering. Jag och vi socialdemokrater är angelägna om att vi får långsiktiga och bra lösningar för public service-företagen och förordar därför en parlamentarisk utredning. Blir det en parlamentarisk utredning? 37 Kultur- och idrottsminister (M): Som vet arbetar vi nu med direktiven för den public service-utredning som ska tillsättas . Tanken är att direktiven ska bli kända och utredningen tillsättas . Om det blir en parlamentarisk utredning eller något annat är för tidigt att säga. Jag återkommer till det. Jag har varit tydlig med att det är självklart att vi kommer att diskutera direktiven också med oppositionen. 38 (S): I kulturutskottet är vi överens om att det för framtiden är viktigt att se till att säkerställa public service oberoende från staten och att säkerställa att betalningsviljan finns så att vi har en ekonomiskt stark public service. Public service-företagen ser gärna att det görs en särskild utredning som tittar på hur man ska klara den teknikutveckling som sker i rasande fart. Jag och vi socialdemokrater kan sympatisera med den tanken. Det är inte säkert att det är nödvändigt; det fungerar bra och betalningsviljan är stor. Men vad händer ? Är kulturministern beredd att överväga att ha en särskild utredning och översyn för att säkerställa armlängds avstånd för public service-företagen och en stark ekonomi för framtiden? 39 Kultur- och idrottsminister (M): Jag ber att få återkomma om det. tar vi fram direktiven, och det är inte klart hur omfattande de kommer att bli. Vi vet att många frågor ska rymmas i direktiven. Tanken är ju att det kommande sändningstillståndet ska omfatta , alltså . Det blir naturligt att diskutera såväl finansiering som tekniska möjligheter. När vi närmar oss sommaren vet jag mer. Då kan vi ha en ny diskussion. 40 (MP): Jag har en fråga till statsrådet . har vi uppmärksammat hur barngruppernas storlek i förskola och fritidshem har ökat. Enligt statistik som jag fick av för drygt sedan hade av förskolornas barngrupper 21 barn eller mer det år då ni kom till makten. , 2010, var siffran , vilket är en ökning med . Vi vet att stora barngrupper missgynnar barn, speciellt barn med behov av särskilt stöd. Det bekräftas av . Förskolan och fritidshemmen är i stort sett en angelägenhet. Vi kan ändå inte stå med armarna i kors. Min fråga till statsrådet är: Ämnar regeringen göra något för att minska barngrupperna i förskolorna och på fritidshemmen? 41 Statsrådet (FP): Låt mig börja med att säga att den svenska förskolan håller hög kvalitet. Jag tror att det ligger bakom det faktum att många föräldrar vill ha sina barn i den svenska förskolan. Jag tycker ändå att den trend vi ser är oroande. Den började inte 2006; den började redan tidigt . Det finns anledning att följa utvecklingen och vidta de åtgärder som behövs. Regeringen anser att det är viktigt. Vi har en ny skollag där vi tydligt och klart beskriver kvalitetskraven i förskolan. En del av kvaliteten är att barngrupperna inte ska vara för stora. Vi kan inte heller tala om barngruppsstorlek utan att tala om lärartäthet. När det handlar om äldre barn och barn utan särskilda problem kan de vara något fler. Det är viktigt att lärartätheten är tillräckligt god. När barnen har särskilda behov eller är yngre kan det krävas lite mindre grupper. Det är därför viktigt att besluten om barngrupper och lärartäthet fattas lokalt av förskolan och kommunen. Jag menar att Skolinspektionen är en viktig myndighet som kan följa upp detta och se till att de kommuner som inte lever upp till kvalitetskravet vidtar åtgärder. 42 (MP): Det är helt riktigt att Skolinspektionen ska följa upp detta. Min fråga är: Ämnar regeringen konkret göra något för att inte barngruppernas storlek ska öka ytterligare? 43 Statsrådet (FP): Regeringen kommer att fortsätta sitt arbete. Statsbidrag utgår till kommunerna, och jag hoppas att kommunerna inser att förskolan är en viktig kärnverksamhet att prioritera i finansieringen. Regering och riksdag ser till att det finns en tydlig lagstiftning och att vi har en myndighet som gör uppföljningar med hjälp av inspektioner. Kommunerna kan dömas till förelägganden och viten. Det är också viktigt att opinionsbilda om detta. En del barngrupper har blivit större, men samma rapport visar att flera grupper har blivit mindre. Det är därför det är svårt att tala om barngruppsstorlekar på nationell nivå. Det beror på vilka barn det är och vilka särskilda behov de har. Det viktigaste är att vi har vuxna i förskolan och att lärartätheten är så god att varje barn blir sett och får de pedagogiska inslag som blir allt viktigare i den svenska förskolan. 44 (SD): beslutade arrangörerna av danseventet Celebration of Womanhood att ställa in sin föreställning på i . Anledningen var att man fått motta hot och starka protester från islamistiska krafter på grund av att en bön från ingick i föreställningen. Denna typ av hot följt av självcensur och undfallenhet inför islamistiska påtryckningar har tyvärr blivit allt vanligare inom den svenska kultursektorn. har vi sett exempel på hur olika kulturinstitutioner valt att plocka ned tavlor, stoppa utställningar, censurera filmer och avboka kontroversiella konstnärer av rädsla för att stöta sig med islamistiska grupper. I en enkätundersökning genomförd av SVT:s Kulturnyheterna svarade en av sex svenska konstnärer att de numera censurerar sina egna verk för att slippa drabbas av samma typ av förföljelser som . Detta är naturligtvis ett hot inte bara mot den konstnärliga friheten utan också mot yttrandefriheten och demokratins grundvalar. Jag vill med anledning av detta fråga kulturministern vilka åtgärder hon är beredd att vidta i syfte att hjälpa kultursektorn att bättre hantera och stå upp mot hot och påtryckningar från islamister och andra extremistgrupper. 45 Kultur- och idrottsminister (M): Tack för frågan. Jag har läst om det som hände på i och tycker naturligtvis att det är en oroande utveckling. Jag har däremot inte haft kontakt med som ju ligger under . Men det har funnits diskussioner i flera sammanhang och varit påtryckningar av olika slag. Det behöver inte vara av religiös art. Det kan vara andra hot också. Vi har i antagit nya nationella kulturpolitiska mål där man väldigt tydligt trycker på den konstnärliga friheten och egenvärdet. Jag ser självfallet att detta är en bekymmersam utveckling. 46 (SD): Jag tackar kulturministern för svaret. Det är hoppingivande att kulturministern tycks inse allvaret i denna situation.