prot · GY0966 · 2011-03-03 00:00:00 — 6 (SD) Votering: 282 för utskottet 19 för res. 6 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 96 M, 21 MP, 21 FP, 16 C, 17 V, 16 KD För res. 6: 19 SD Frånvarande: 17 S, 11 M, 4 MP, 3 FP, 7 C, 1 SD, 2 V, 3 KD Punkt 12 (Ett minskat nämndemannainflytande) 1. utskottet 2. utskottets förslag till beslut med godkännande av motiveringen i res. 8 (SD) Votering: 282 för utskottet 19 för res. 8 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 96 M, 21 MP, 21 FP, 16 C, 17 V, 16 KD För res. 8: 19 SD Frånvarande: 17 S, 11 M, 4 MP, 3 FP, 7 C, 1 SD, 2 V, 3 KD Punkt 13 (Nämndemännens ersättning) 1. utskottet 2. res. 9 (S, V) Votering: 188 för utskottet 112 för res. 9 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 M, 21 MP, 20 FP, 16 C, 19 SD, 16 KD För res. 9: 95 S, 17 V Frånvarande: 17 S, 11 M, 4 MP, 4 FP, 7 C, 1 SD, 2 V, 3 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. JuU12 Unga lagöverträdare Punkt 1 (Brottsförebyggande arbete) 1. utskottet 2. res. 1 (S) Votering: 204 för utskottet 94 för res. 1 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 M, 20 MP, 21 FP, 15 C, 19 SD, 17 V, 16 KD För res. 1: 94 S Frånvarande: 18 S, 11 M, 5 MP, 3 FP, 8 C, 1 SD, 2 V, 3 KD Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 3 (Påföljder för unga lagöverträdare m.m.) 1. utskottet 2. res. 4 (SD) Votering: 282 för utskottet 19 för res. 4 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 96 M, 21 MP, 21 FP, 16 C, 17 V, 16 KD För res. 4: 19 SD Frånvarande: 17 S, 11 M, 4 MP, 3 FP, 7 C, 1 SD, 2 V, 3 KD UU11 Kommissionens arbetsprogram 1. utskottet 2. utskottets förslag till beslut med godkännande av motiveringen i res. 1 (S) 3. utskottets förslag till beslut med godkännande av motiveringen i res. 2 (MP) 4. utskottets förslag till beslut med godkännande av motiveringen i res. 4 (V) Förberedande votering 1: 21 för res. 2 17 för res. 4 260 avstod 51 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 95 för res. 1 21 för res. 2 185 avstod 48 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 149 för utskottet 93 för res. 1 57 avstod 50 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 M, 21 FP, 16 C, 16 KD För res. 1:93 S Avstod: 21 MP, 19 SD, 17 V Frånvarande: 19 S, 11 M, 4 MP, 3 FP, 7 C, 1 SD, 2 V, 3 KD Utskottets utlåtande lades till handlingarna. UU13 Globalisering och internationellt ekonomiskt samarbete Punkt 1 (Globaliseringsprocessen) 1. utskottet 2. utskottets förslag till beslut med godkännande av motiveringen i res. 1 (V) Votering: 284 för utskottet 17 för res. 1 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 96 M, 21 MP, 21 FP, 16 C, 19 SD, 16 KD För res. 1:17 V Frånvarande: 17 S, 11 M, 4 MP, 3 FP, 7 C, 1 SD, 2 V, 3 KD Punkt 2 (Globalisering och demokrati) 1. utskottet 2. res. 2 (S) Votering: 189 för utskottet 95 för res. 2 17 avstod 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 M, 21 MP, 21 FP, 16 C, 19 SD, 16 KD För res. 2: 95 S Avstod: 17 V Frånvarande: 17 S, 11 M, 4 MP, 3 FP, 7 C, 1 SD, 2 V, 3 KD Punkt 10 (Regler för företags ansvar) 1. utskottet 2. res. 9 (MP, V) Votering: 263 för utskottet 38 för res. 9 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 96 M, 21 FP, 16 C, 19 SD, 16 KD För res. 9: 21 MP, 17 V Frånvarande: 17 S, 11 M, 4 MP, 3 FP, 7 C, 1 SD, 2 V, 3 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 12 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde UbU13 Fördjupad samverkan inom forskning, utbildning och innovation hållbar energi Kammaren biföll utskottets förslag. KU14 En reformerad budgetlag Punkt 1 (Överskottsmål, utgiftstak och lånefinansiering av infrastruktur) 1. utskottet 2. res. (V) Votering: 284 för utskottet 17 för res. 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 96 M, 21 MP, 21 FP, 16 C, 19 SD, 16 KD För res. : 17 V Frånvarande: 17 S, 11 M, 4 MP, 3 FP, 7 C, 1 SD, 2 V, 3 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KU23 Offentlig förvaltning Punkt 4 (Statliga och kommunala servicekontor m.m.) 1. utskottet 2. res. 1 (S, V) Votering: 189 för utskottet 110 för res. 1 50 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 M, 21 MP, 21 FP, 16 C, 19 SD, 16 KD För res. 1:93 S, 17 V Frånvarande: 19 S, 11 M, 4 MP, 3 FP, 7 C, 1 SD, 2 V, 3 KD Punkt 5 (Servicenivån i landsbygdsdominerade regioner) 1. utskottet 2. res. 2 (V) Votering: 280 för utskottet 19 för res. 2 50 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 93 S, 96 M, 19 MP, 21 FP, 16 C, 19 SD, 16 KD För res. 2: 1 S, 1 MP, 17 V Frånvarande: 18 S, 11 M, 5 MP, 3 FP, 7 C, 1 SD, 2 V, 3 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KU25 Allmänna helgdagar m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. FöU3 Årlig rapport om signalspaning Punkt 1 (Ny skrivelse) 1. utskottet 2. res. 1 (MP, V) Votering: 261 för utskottet 38 för res. 1 50 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 95 M, 21 FP, 16 C, 19 SD, 15 KD För res. 1: 21 MP, 17 V Frånvarande: 17 S, 12 M, 4 MP, 3 FP, 7 C, 1 SD, 2 V, 4 KD (M) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 2 (Upphävande av signalspaningslagstiftningen och tillsättande av en utredning) 1. utskottet 2. res. 2 (MP, V) Votering: 263 för utskottet 38 för res. 2 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:95 S, 96 M, 21 FP, 16 C, 19 SD, 16 KD För res. 2: 21 MP, 17 V Frånvarande: 17 S, 11 M, 4 MP, 3 FP, 7 C, 1 SD, 2 V, 3 KD Punkt 3 Kammaren biföll utskottets förslag. 13 § (forts. från 10 §) Klimatpolitik m.m. (forts. MJU12) 100 (MP): Miljö- och jordbruksutskottet behandlar nu ett utskottsbetänkande gällande diverse klimatfrågor väckta under den allmänna motionstiden. När man talar om klimatpolitiken är det lätt att få medhåll. Alla tycker att det är en viktig fråga. Samtliga partier i uttrycker på olika sätt att de bryr sig om klimatet och är oroade över den framtida utvecklingen där vi ser att klimatförändringar kan få stor betydelse. Det gäller vårt eget land, men framför allt globalt är det en fråga av yttersta vikt. Alla bryr sig alltså om klimatet. Frågan är om regeringen vet hur man bedriver en framåtsyftande och robust klimatpolitik. Man kan ifrågasätta det efter att bland annat ha läst rapporter. Jag menar, fru talman, att klimatfrågan inte bara ska bestå av prat utan också innebära en seriös politik. Regeringen har svårt att uppvisa en sådan helhetssyn. har gjort flera granskningar där de funnit en dålig styrning. Den dåliga styrningen beror bland annat på att regeringen inte satt upp tydliga mål för klimaträkenskaperna. Jag skulle i debatten vilja komma med ett inspel om att vi i kanske borde titta lite grann på klimatlagstiftning. Där regleras tydligt på vilket sätt dessa räkenskaper ska föras. Det är en sådan bokföring vi egentligen behöver, en sådan klimatbudget, och kanske behöver vi till och med en klimatbudgetlag för hur parlamentet och som land ska redovisa sina utsläppsminskningar, alltså vårt bidrag till att den globala klimatfrågan kan lösas. Den brittiska lagstiftningen innehåller flera viktiga punkter som vi i saknar. Man specificerar tydligt budgetperioder , och inte minst har man en självständig myndighet som följer utvecklingen i omvärlden och kontrollerar regeringens resultat samt rekommenderar åtgärder. Man kan tro att arbetar så, men jag anser, fru talman, att vi skulle behöva en särskild myndighet, för har en begränsad syn vad gäller dessa frågor. Om vi hade en klimatbudgetlag i skulle vi dessutom få transparens i hur detta är tänkt att bokföras. Den viktigaste anledningen till de oklara reglerna i är den borgerliga regeringens ändring av den svenska hållningen. När man stöder och finansierar projekt utomlands ska man kunna räkna av det från de svenska insatserna. Vi i , och tycker att det är en orimlig hållning. Det innebär att man får en politik där saker vägs mot varandra. Vi ska antingen satsa på projekt utomlands som hjälper fattiga människor att hitta en teknik som kan överbrygga, göra det tekniksprång som är nödvändigt för att hitta en fossilfri lösning på deras energiproblem, eller också ska vi vidta viktiga energieffektiviseringsåtgärder, stödåtgärder, för att svenska företag och människor enklare ska kunna bidra till klimatutsläpp. Vi i vill inte ställa dessa saker mot varandra. Vi tycker att det är orimligt, och faktiskt ganska oseriöst, att räkna av sådana projektinsatser som man till exempel gör i CDM mot de svenska klimatmålen. Det skulle vara mycket tydligare om vi hade ett system där de svenska utsläppen redovisades för sig och de svenska klimatmålen gällde de utsläpp vi har i . Det innebär inte, fru talman, att man inte kan göra stora insatser utomlands. Snarare vidgar det perspektivet. Insatserna för klimatreduktion utomlands skulle kunna vara mycket större och mycket mer inriktade på sådant som verkligen behövde göras genom Anpassningsfonden, genom Internationella klimatpanelens försorg och genom den gröna fond som man nu bygger upp. De insatserna, och de budgetmedel som behövs där, ska man sätta in och bidra med på ett mycket tuffare sätt än gör . Jag yrkar med detta bifall till reservation 2, och även om Socialdemokraterna inte gjorde det yrkar jag också bifall till reservation 1. I betänkandet behandlas också en annan viktig fråga, nämligen hur ställer sig till EU:s klimatmål. Regeringen säger att man vill att EU:s mål ska vara , men man vill inte besluta om det. När man diskuterar i EU tycker den att det är som gäller. Jag tycker att detta är märkligt. har kritiserat det . Det är för lågt, och det är för dåligt att den handlande sektorn, som det som EU beslutar om slår ut över, skulle ligga på . säger sig ha en ambitiös miljöpolitik. Vi får faktiskt problem om den handlande sektorn, som styrs via EU-beslut, bara skulle ha den låga ambitionen att minska utsläppen . Vi skulle behöva betydligt mer utsläppsreduktioner där. Med den svenska hållningen ser man bara på det internationella spelet. Man säger: Om inte någon annan släpper till , utvecklingsländerna, och ska inte heller vi sätta något högre klimatmål. Egentligen skjuter man sig själv i svansen, för vi behöver dessa ambitiösa klimatmål också i den handlande sektorn, den sektor som EU-institutionerna styr över. Det är en fullständigt felaktig politik. Det är också helt orimligt lågt med ett internationellt mål på om man ser på vad forskarnas rekommendationer är . Med detta yrkar jag alltså bifall till reservation 1. I det betänkande vi behandlar finns också en fråga om gränsvärden för luftburna partiklar. Jag skulle vilja uppehålla mig lite vid det. Vi som kommer från storstadsområden är medvetna om vilka enorma folkhälsoproblem som luftföroreningarna innebär, inte minst för att de lokalt producerade trafikströmmarna alstrar dessa partikelströmmar. Det handlar om både fina och finfina partiklar, PM10 och PM2,5. bör driva skärpta nivåer för båda dessa partikelslag. Forskning vid folkhälsoenheterna i och egen forskning vi har här i stöder den synen, liksom . I praktiken är arbetet i ganska svagt, skulle jag vilja säga. Lokalt är flera av de partier som är representerade här i faktiskt mot striktare regler, och man har i kommunernas samverkansorganisation agerat för att vi inte ska ha så strikta regler, för man känner att man inte kan vidta de åtgärder som krävs. har ett ansvar att säkerställa att man kan följa striktare regler på det här området, och då måste man ha ett bättre samarbete med kommunerna. Där sviker vi medborgarna i flera stora städer i . Slutligen, fru talman, vill jag för egen del uttrycka stöd för de frågor som problematiserar livsmedelskonsumtionens klimatpåverkan. Jag tycker att vi ägnar för lite tankekraft och möda åt att minska klimat- och miljöbelastningen av livsmedelskonsumtionen. Det är en känslig sektor, för vi behöver alla äta. Att sluta konsumera livsmedel är knappast någon lösning. Däremot är det uppenbart att vi kan göra mycket för att minska klimat- och miljöbelastningen från det vi äter, till exempel genom bättre och godare vegetarisk mat i skolor och på restauranger. Jag menar att det är ett hål i det nuvarande miljömålssystemet att åtgärder på det här området inte belyses bättre. I detta anförande instämde (MP). 101 (V): Vi vet att utsläppen av växthusgaser ökar allt fortare. Jag tror att koldioxidnivån i atmosfären just nu ligger på drygt 390 miljondelar. Det är antagligen den högsta andelen på åtminstone flera . Vi börjar redan nu se effekter av denna höga andel av växthusgaser och uppvärmningen av jorden. Man kan fråga människor i om de har märkt fler eller färre översvämningar. De kommer att svara att de lider av fler översvämningar. Människor som lever i kan berätta om ökenutvidgningen där och att det blir allt svårare att odla och hålla boskap där. När jag själv satt i lyssnade jag på ett gripande anförande av en representant från om det var premiärministern eller presidenten vet jag inte. ligger norr om . Det är ett litet örike. Där har man startat ett avfolkningsprogram, för man kommer inte att kunna leva kvar på dessa öar . Redan nu kan man se hur marken framför presidentpalatset är alldeles genomdränkt av vatten. Det är stora vattenpölar överallt på hela ön . När jag var på tittade jag på . Den ligger på västra och lär vara världens största glaciär. Det är också världens snabbast smältande glaciär. Den är direkt kopplad till inlandsisen. har ökat sin avsmältningstakt . Det är alltså ett faktum att klimatförändringarna finns här. Det är en akut situation som vi står inför. Klimatkonventionen slår fast att det är de historiska utsläppen som gäller. Historiskt står vi i den industrialiserade världen för av alla utsläpp av växthusgaser. Klimatkonventionen säger också att principen om rättvisa ska vara gällande då vi ska bekämpa dessa utsläpp. Då menar man att det är de som har ställt till med den största delen av utsläppen som också måste gå före och göra lejonparten av minskningarna. Det vilar ett stort ansvar på och den utvecklade världen. Tar då sitt ansvar? Jag kom i går hem från . Jag träffade en geolog när vi flög ned till . Han reste ned dit för att man har börjat borra efter olja ute i öknen. Jag frågade: Är det inte en dålig idé att borra efter olja? Ni skulle kunna satsa på solenergi i stället, ni som har så mycket sol. Då tittade han mig i ögonen och sade: Vad går era bilar på, egentligen? Då tänkte jag till. Jag tror att han menade att den dag vi ser till att ställa om våra samhällen så att de blir helt fossilfria kan också och andra länder göra det. Men det var en tydlig uppmaning att vi ska gå före. Därför är jag så besviken på att den här regeringen kommer att skära ned på det viktigaste utgiftsområdet för klimatet, nämligen utgiftsområde 20, med . av regeringens klimatpolitik handlar om att man köper billiga utsläppskrediter i fattiga länder. Som har anförts här har konstaterat att vi inte vet om utsläppskrediterna leder till några konkreta minskningar och att regeringen inte har någon kontroll över det. Då tycker jag att ett minimikrav från regeringens sida borde vara att man tillfälligt stoppar uppköpen av CDM-krediter för att man verkligen ska kunna utvärdera, så att satsningarna går dit de ska, men tyvärr aviserar den här regeringen på s. 42 i budgeten ytterligare satsningar på utsläppskrediter. Regeringen har också ett överskott på utsläppskrediter inom den internationella handeln motsvarande koldioxidekvivalenter. Vår finansminister är beredd att sälja utsläppsrätterna. Det vore helt förödande. Då skulle hela svenska folkets klimatarbete bokstavligen gå upp i rök. Regeringen drar också ned på de tidigare satsningarna och bidragen för sol och vind. Man skär också ned på tågunderhållet och satsar i stället på nya motorvägar. I regeringsförklaringen sade ganska tydligt att redan aviserade åtgärder för klimatet räcker. kommer alltså inte att ta initiativ till några nya åtgärder för klimatet. Det tycker jag är väldigt oroväckande. vill ha ett separat klimatbistånd. Vi vill inte ha mer CDM, utan vi vill stoppa satsningarna på och uppköpen av billiga utsläppskrediter. I stället vill vi ha ett separat klimatbistånd där vi hjälper fattiga länder att hantera klimatförändringarna. De pengar vi lägger på det ska inte avräknas i de svenska åtgärderna, utan allt det som vi har satt som klimatmål ska vi göra även på hemmaplan. Vi i vill inte heller bygga några nya motorvägar. Vi vill i stället satsa alla dessa pengar på tåget och kollektivtrafiken. Vi i är också helt överens med Socialdemokraterna och om att vi vill ha ett klimatinvesteringsprogram. Vi kan fråga så gott som vilken lokalpolitiker som helst. De säger att Klimp:en, det som vi hade tidigare, var väldigt effektivt för att arbeta med biogas, fjärrvärme, hållbara transporter och så vidare. Vi i har också lagt fram ett konkret förslag om minskad köttkonsumtion. Konsumtionen ökar kraftigt i hela världen och även i . I vårt förslag vill vi bejaka sådant som till exempel har gjort i . Man har på det lokala planet uppmanat till köttfria dagar i de kommunala skolorna. Det är ett konkret exempel på hur man kan arbeta. borde också sätta som mål att minska vår köttkonsumtion och hitta andra styrmedel för att vi ska äta mer vegetariskt och mindre kött. Det är ett av de absolut mest effektiva sätten att få ned våra utsläpp. Jag vill därför yrka bifall till reservation nr 6 som handlar just om det. 102 (M): hade vi en budgetdebatt här i kammaren om statens budget på miljöområdet, budgetområde 20. En av de många saker som vi då diskuterade var Alliansens prioriteringar på miljöområdet. Vi talade om havsmiljön, den biologiska mångfalden, den giftfria vardagen och klimatet. följer vi upp det med en debatt om förslag från allmänna motionstiden om diverse klimatrelaterade frågor. En slutsats från den budgetdebatt vi hade då var att se att statens budget på miljöområdet är viktig. Men det är också viktigt att se vidare än den. Det finns andra delar som också har miljörelevans. Internationell handel, biståndsbudgeten och forskningen är några exempel på detta. Klimatförändringarna är kanske vår tids största miljöutmaning. Som många andra miljöutmaningar är den internationell till sin natur och måste därför också mötas med internationella svar. Det är en kombination av att vi gör saker i tillsammans med kollegerna i och saker i andra delar av världen. Innan jag fortsätter om klimatet tänkte jag göra något litet nedslag om ekonomi och forskning. Jag tycker att det lite grann hänger ihop med en klimat- och miljödiskussion. Vi börjar med ekonomin. Jag kan bara konstatera att Alliansen för en väldigt ansvarsfull ekonomisk politik och har en arbetslinje. Det är någonting som har möjliggjort för oss att ha en väldigt offensiv miljöpolitik också i tider av svår ekonomisk oro. De satsningarna fortsätter på ett bra sätt. Det gör till ett föregångsland på miljöområdet. När det gäller forskningen tar jag, och vår allians den som utgångspunkt i en borgerlig miljöpolitik. Forskning ökar vårt kunnande om vår värld och de utmaningar vi står inför men är också helt avgörande för att få fram lösningar på de miljöutmaningar vi står inför. Bland annat därför är det viktigt att den forskningssatsning som är på plats är historiskt stor och rullar ut till universitet, högskolor, forskningsråd och andra. Jag går över till klimatet. Jag vill börja med att konstatera att har världens kanske mest ambitiösa klimat- och energipolitik. fattade beslut om energipolitiken och gav långsiktiga besked. Vi vill ha en robust energisektor som består av tre ben med vattenkraft, kärnkraft och förnybar energi. Denna långsiktighet möjliggör investeringar och en grön omställning. När det gäller klimatpolitiken har väldigt högt satta mål. Vi ska vara ärliga och säga att sätta mål är den enkla delen i politiken. Utmaningen ligger i att koppla ihop satta mål med konkreta saker om hur man ska uppnå det hela. Där kan jag konstatera att Alliansen klarar båda dessa saker. Vi har oerhört högt ställda mål men också åtgärder för att krona för krona och gram för gram kunna nå de uppsatta klimatmålen. Där skiljer sig faktiskt Alliansen och oppositionen åt. Vi har hört i de tidigare anförandena att S, V och MP säger att de har högre ambitioner än vad Alliansen och alliansregeringen har. På papperet stämmer det. Problemet är de inte har kopplat till konkreta saker om hur man ska kunna nå sina mål. Det är inte trovärdigt. En viktig nationell uppgift på klimatområdet handlar om transportsektorn. Ett viktigt svar från vår sida om detta är visionen om den fossiloberoende fordonsflottan 2030. Det handlar konkret om att värna mobilitet, rörlighet, där människor ska kunna fortsätta att köra bil men bekämpa utsläppen. Hur tar man sig då dit? Många av de styrmedel vi har på plats är betydelsefulla med bränslebeskattning och slopad fordonsskatt för miljöfordon. Jag tycker att man ska trycka på den fordonsforskning som det avsätts ungefär 500 miljoner skattekronor till. Det paras med lika mycket privata pengar. Totalt är det bortåt på fordonsrelevant forskning om material och nya bränslen för att kunna möjliggöra nästa generations fordonsteknik. Den skulle kunna vara mycket mer miljövänlig än vad den är . Vi kan också konstatera att det steg för steg sker skatteförändringar 2011, 2013 och 2015 där man steg för steg kommer att möta den här visionen. Ett exempel är att det införs att lätta lastbilar, lätta bussar och husbilar likt vanliga personbilar från har en koldioxiddifferentierad fordonsbeskattning. Man sätter ett pris på utsläppen. Det är en klassisk liberal princip i miljöpolitiken som också möjliggör en omställning. Inom EU är vår viktigaste utmaning att samlat gå reducerade koldioxidutsläpp . Sedan får klimatarbetet inte stanna vid eller för den delen gränser. Där kommer vi in på vad är med och gör i andra delar av världen som är väldigt viktigt. Det är en kombination av att kunna hjälpa till med fattigdomsbekämpning och kunna ta tag i klimatutmaningen och bidra till en hållbar utveckling. Där gör viktiga investeringar i till exempel biobränsleeldade kraftverk i . Det är någonting som genererar arbetstillfällen och bra energi. Det finns andra exempel såsom att man renar vatten med solenergi i . Det är någonting som ger invånarna rent dricksvatten. Den ved som tidigare i stora mängder användes för att koka vatten behöver man inte längre. Därigenom kan man minska avskogningen. Likadant är det med solenergianläggningen i som kan generera ren el till det regionala elnätet i stället för den smutsiga kolkraft som tidigare användes. Det pågår också ett arbete och en diskussion om hur detta fungerar. Det finns en utvecklingspotential i den gröna mekanismen CDM, Clean Development Mechanism. Det är därför som regeringen har gett ett tydligt uppdrag till för att säkerställa att de skattepengar vi avsätter till detta används på ett ansvarsfullt sätt. Principen ska vi ändå tydligt hålla fast vid. Det är i grunden väldigt effektiva åtgärder som man följer de uppsatta kriterier från FN som ligger till grund för detta. Det handlar också om att man möter upp mot den önskan som finns från några av världens fattigaste länder och bidrar till en hållbar utveckling, bidrar till att generera arbetstillfällen och gör tekniköverföring där de så önskar. Avslutningsvis ska jag säga några ord om de internationella förhandlingarna. Det världen behöver är ett rättsligt bindande klimatavtal.