prot · GY0974 · 2011-03-17 00:00:00 — Det är lätt för oss att rota i gamla särlösningar som vi införde men det är svårare att börja kritisera undantag som man just har infört med buller och bång. Jag är dock övertygad om att även regeringen , när reformerna fått en chans att sjunka in, kommer att se att det finns en poäng med att ha en bred översyn av det skattesystem som mer och mer har blivit ett lapptäcke. Frågan är bara vad man gör med skatterna . Om det nu skulle bli en stor skatteöversyn kanske det inte är läge att just nu göra jättestora förändringar. Vill vi att folk ska ha någorlunda långsiktiga förutsättningar för att planera sin ekonomi bör man kanske ligga lite lågt. vet vi ju inte om eller när det blir en skatteöversyn, så det går ju inte att bara passa i skattefrågorna. Därför kommer jag ändå, om än i något vaga ordalag, att gå in på vart jag tänker mig att vi ska ta oss. Den här debatten ska ju egentligen bara handla om inkomstskatter, men jag tänkte ändå ta mig friheten att säga några ord om momsen eftersom det hänger ihop med en del inkomstskatter som brukar poppa upp i diskussionen. Om vi ska stå upp för principerna om enkelhet och likformighet borde vi skrota de olika momssatser vi har, men det skulle kunna få drastiska konsekvenser för de sektorer som har nedsatt moms, som till exempel kultur och kollektivtrafik. Så länge vi inte hittat en bra lösning på det har vi att förhålla oss till att vi har en rad olika momssatser på olika produkter där gränsdragningarna inte alltid upplevs som helt logiska. Varför ska man till exempel betala moms om man köper mat och äter på plats, men om man köper mat och tar med sig hem? Skulle det inte vara mer logiskt att ha samma moms på all mat oavsett var man äter den? är det möjligt. Enligt EU:s snåriga regler för moms får man nu ha sänkt moms på vissa områden. Restaurangtjänster är ett sådant område. Det gäller också tjänster som omfattas av HUS-avdraget, eller RUT- och ROT-avdraget, som vanliga dödliga säger. Det gäller också en del andra tjänster inom servicebranschen. Tycker vi att skattekilarna på arbetsintensiva tjänster som till exempel hushålls- och hantverkstjänster är ett problem för att de hindrar framväxten av vita jobb eller för att de styr konsumtionen mot mer av miljöskadlig varukonsumtion i stället, tycker jag att det är rakare, enklare, mer svårfuskat och mindre snedvridande med sänkt moms inom de sektorer där det nu är möjligt enligt EU-reglerna i stället för dagens HUS-avdrag. Att ge en så kraftig skattelättnad som av arbetskostnaden till en så snävt avgränsad del av ekonomin som RUT- och ROT-sektorn borde få åtminstone någon liberal att känna sig lite svettigt över hur mycket man ska lägga sig i människors val och vad de vill lägga sina pengar på så länge det inte påverkar någon annan. Efter den lilla utvikningen i momsens underbara värld är jag tillbaka till frågan om inkomstskatterna. Där tänkte jag också stanna. Jag skulle kunna dra några av våra förslag om hur man skulle kunna utveckla reglerna för förmånsbilar och reseavdrag så att man kommer till rätta med några av de negativa miljöeffekter som de har . Men efter det här mer principiella resonemanget om framtidens skatter känns det lite futtigt. Jag nöjer mig därför med att konstatera att när vi jobbar vidare med ett enklare och mer rättvist skattesystem måste vi vara medvetna om att skatter har effekter på de miljöval vi gör i vardagen en del omedvetna, en del medvetna. Jag yrkar bifall till reservation nr 2. 136 (SD): Jag ska gå in på de konkreta förslag som finns, efter några få ord om principer. Ett skattesystem som av befolkningen uppfattas som rättfärdigt är en förutsättning för upprätthållandet av en god skattemoral och för sammanhållningen i samhället. har de som arbetar i fått skattelättnader. Det är i stort sett bra. De som arbetade tidigare och har gått i pension har inte åtnjutit samma skattelättnad. De svenska seniorernas levnadsvillkor har därför inte förbättrats på samma sätt som andra gruppers. Hundratusentals svenska pensionärer har tvingats leva på en disponibel inkomst som ligger på eller strax över existensminimum. Ett av tyngsta vallöften var att driva frågan om sänkt skatt för pensionärer. Vi hade en fullständig utjämning av skillnaden, det vill säga en sänkning till jobbskattenivå, i vår budgetmotion . Vi står fast vid det . Så till en annan fråga. I den inkomstskattelag som gäller finns det reglerat vilka som kan komma i fråga som förmånstagare i en pensionsförsäkring. Reglerna gäller både privata försäkringar och tjänstepensionsförsäkringar. kan till exempel barnbarn inte komma i fråga som förmånstagare. Det kan däremot barn till make, maka och sambo. Konsekvensen är att man inte kan låta pengarna gå vidare till ens eget barnbarn, inte ens om barnet däremellan har avlidit. Jag menar att pengarna i pensionsförsäkringen rimligtvis måste kunna behållas inom familjen enligt ungefär samma regler som gäller för arv av vilken tillgång det än må vara. Jag ska sedan gå in lite grann på möjligheterna att konkurrera internationellt på lika villkor, vilket vi diskuterade en del i debatten om det förra betänkandet. Det är inte bara svenska företag som ibland verkar under ofördelaktiga villkor jämfört med utländska konkurrenter. är det nämligen så att svenska idrottsklubbar missgynnas, åtminstone jämfört med idrottsklubbar i övriga nordiska länder. regler är ofördelaktiga jämfört med till exempel genom att den svenska artistskatten medges men den danska så länge som . Detta leder till spelarflykt från svenska klubbar till , vilket påverkar nivån på idrotten i hela landet. Vi borde därför eftersträva ett mer gemensamt nordiskt regelverk för idrottsutövarnas beskattning. står fast vid sina reservationer, men jag nöjer mig med att yrka bifall till reservationerna 3 och 5. 137 (V): Det svenska skattesystemet behöver ses över. Det är det nog ganska många som tycker. Att jag nämner detta just i dagens debatt om inkomstskatter har att göra med att motioner i frågan, som egentligen berör hela skattesystemet, har behandlats i dagens betänkande om inkomstskatter. Målsättningen för skattepolitik är att få fler människor i arbete, trygga välfärden och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. Hög sysselsättning är en förutsättning för att få resurser till den offentligt finansierade välfärden som vi menar också ska finansieras med skatterna. Skattesystemet ska vara rättvist. Vid utformningen av skattepolitiken måste hänsyn tas till kvinnors och mäns olika inkomster och ekonomiska villkor i övrigt i syfte att utjämna de ekonomiska skillnaderna. Vi betonar vikten av ett skattesystem som är likformigt, enkelt att tillämpa och har så få undantag som möjligt. Vi hörde tidigare här från att vi fick tidiga signaler från LO vid besöket där i går. Den borgerliga regeringens politik har gått i motsatt riktning. Kortsiktighet har gått före långsiktighet. Särreglerna blir allt fler, och krånglet ökar. Utvecklingen har gått mot att utforma skatterna så att de riktar sig mot grupper av individer eller sektorer av näringslivet som gör att vi får fler undantag från en likformig beskattning. Därtill kommer att de genomförda skattesänkningarna är orättvisa. Sammantaget har reformer som jobbskatteavdraget, sänkt fastighetsskatt och slopandet av förmögenhetsskatten inte bara gynnat höginkomsttagare utan också på ett påtagligt sätt ökat mäns nettoinkomster jämfört med kvinnors. Effekten av den förda politiken är ökade klyftor i samhället. Särskilt markant är skillnaden mellan dem som förvärvsarbetar och dem som inte gör det. Den som blir sjuk, blir arbetslös eller går i pension får inte bara lägre inkomst utan betalar dessutom högre skatt än löntagare vid lika inkomster. Jag menar att olika typer av inkomster ska beskattas lika. Det är dags för en ny och bred skatteöversyn. Regeringen bör tillsätta en parlamentarisk utredning med uppgift att återupprätta principerna om enkelhet och likformighet i skattesystemet samt ett system som på ett mer rättvist sätt finansierar en bra välfärd. I betänkandet behandlas några exempel på undantag från ett likformigt skattesystem. Jag tänker till exempel på avdragen för och . Skattereduktionen för utgifter för hushållsnära tjänster är en del i den orättvisa skattepolitik som förs av regeringen. anser, nu liksom tidigare, att möjligheten till skattereduktion för hushållsnära tjänster ska avskaffas. De effekter av avdragssystemet som framkommit ger oss inte heller några skäl att ändra vår uppfattning. nya kartläggning som publicerades visar till exempel att majoriteten av beviljade avdrag går till den fjärdedel av hushållen som har högst inkomst. av sammanboende med barn i den högsta inkomstkvartilen utnyttjade, enligt preliminära uppgifter från , RUT-avdrag 2010, medan av ensamstående med barn i den lägsta kvartilen utnyttjade RUT-avdrag. Systemet gynnar således personer med höga inkomster och innebär i realiteten att gemensamma resurser används för att ge skattefavörer åt högavlönade. Detta är en fördelningspolitik som vi inte kan ställa oss bakom. Reservation 10 i betänkandet från Socialdemokraterna och handlar om a-kasseavgiften och a-kassan. Jag yrkar härmed bifall till den. Den svenska kollektivavtalsmodellen bygger på starka parter på ömse sidor. Arbetsmarknadens parter ansvarar för lönebildningen och bär huvudansvaret för övrig reglering av arbetslivet och för att lösa tvister som uppstår på arbetsplatserna. Om denna modell ska fungera väl och behålla sin legitimitet måste den fackiga organisationsgraden och den fackliga närvaron i arbetslivet vara hög. En av de första sakerna som regeringen genomförde när den kom till makten var att slopa skattereduktionen för medlemsavgifter i facklig organisation. Motsvarande rätt för arbetsgivares medlemskap i arbetsgivarorganisation lämnades dock orörd. Det är en inkonsekvens med en tydlig ideologisk udd riktad mot fackföreningsrörelsen. För som värnar om kollektivavtalsmodellen är det självklart att se medlemskap i facklig organisation som samhällsnyttig. Därmed ser vi skatteavdraget för denna avgift som en legitim kostnad för staten. anser att avdragsrätt för medlemskap i facklig organisation som motsvarar arbetsgivares avdragsrätt för medlemskap i arbetsgivarorganisation bör finnas. Många löntagare har fått sina avgifter till a-kassan höjda med . har ersättningen försämrats. Det har lett till att cirka en halv miljon människor har tvingats lämna a-kassan och står utan inkomstrelaterat skydd vid arbetslöshet. Av dessa skäl vill vi satsa på en kraftfull skattereduktion för medlemskap i a-kassan så att kostnaden för den enskilde sänks till . I övrigt ställer jag mig bakom den gemensamma reservationen från och avseende ett avståndsbaserat reseavdrag oberoende av färdmedel. Men för tids vinnande avstår jag från att yrka bifall till den. 138 (M): Vi debatterar ett betänkande om inkomstskatter. Det handlar om alla de förslag som riksdagsledamöter har skrivit om just inkomstskatter. Jag skulle vilja börja med att yrka avslag på samtliga dessa motioner och bifall till förslaget i betänkandet. Inkomstskattefrågor är viktiga av flera skäl. De är viktiga för människor därför att vi i har ganska höga skatter. Vi tar en stor del av människors surt förvärvade pengar. är skatterna centrala och avgörande för att vi ska få in pengar för att bekosta välfärden. Men vi måste dessutom vara måna om att ha en skattenivå och ett skattesystem som uppmuntrar välstånd och ekonomisk utveckling, därför att utan välstånd och ekonomisk utveckling blir det inga skatter och ingen välfärd. Därför är dessa frågor centrala och viktiga. Jag skulle vilja göra en liknelse mellan det svenska fotbollslandslaget och den svenska ekonomin. Visste fru talman att , lite beroende på hur man räknar, är världens tionde bästa land på fotboll? Jag blev faktiskt lite förvånad när jag fick reda på detta genom att googla just . På konstateras det att med vårt silver , vårt brons det är inte så många som känner till det och vårt brons är , lite beroende på hur man räknar, världens tionde bästa land på fotboll. Frågan är: Är vi bättre på välstånd, det som på något sätt är grunden för välfärd och arbete, än vad vi är på fotboll? Om man tittar på historiken kan man konstatera att vi efter var tredje bästa land i hela världen. Vi var lika bra på välstånd som är på fotboll. Det säger en del eftersom har ett väldigt bra fotbollslandslag. Men sedan gick det desto sämre. var ekonomiska utveckling negativ, och till slut hamnade vi i något som man skulle kunna likna vid farmarligan med ekonomisk stagnation i jämförelse med vår omvärld. har det dock hänt någonting, och den svenska ekonomiska utvecklingen har faktiskt nästan mirakulöst återhämtat sig. Vi är världens tio rikaste land. Vi är lika bra på välstånd, alltså det som är grunden för jobb och välfärd, som vi är på fotboll. Om detta är bra eller dåligt kan man diskutera. Jag tycker i varje fall att man kan konstatera att visst, vi har vissa framgångar i fotboll, men så himla bra är vi inte. Det säger en del om vårt behov av att se till att fortsätta ha en bra ekonomisk politik för att utveckla vårt välstånd ännu mer. Givet hur det ser ut och har sett ut tror jag dock att framtiden ligger mer i ekonomiska utveckling och kanske inte i riktigt lika stor utsträckning i vårt fotbollslandslag. Och varför gör den det? Jo, för vi har precis kunnat bevittna hur har klarat sig ur den ekonomiska finanskrisen den värsta krisen på kanske med bravur. Vi var det land i västvärlden som klarade oss absolut bäst. Tittar man på , 2010, kan man se att vi vann i ekonomisk utveckling. Inget annat europeiskt land hade så hög tillväxt som . Tittar man på kan man se att hade mirakulösa i tillväxt, och det finns flera bedömare och internationella kommentatorer som börjar tala i termer av att är en tigerekonomi. Det betyder att vi har en tillväxt och en ekonomisk utveckling som enbart har sin motsvarighet i länder som och . Därför, fru talman, tycker jag att det är lite konstigt när står i talarstolen och talar om att är ett fattigare land. Förklaringen till att det har gått så här positivt är flera, men en central del är onekligen den ekonomiska politik som regeringen har fört och som i huvudsak har handlat om jobbskatteavdraget. Jag skulle vilja nämna tre skäl till att det är så. För det första har jobbskatteavdraget gjort det lönsamt att arbeta. Vi byggde tillsammans välfärdsstaten, men Socialdemokraterna var ensamma om att bygga bidragsstaten. Jag vet att Socialdemokraterna gärna går upp och tar åt sig äran för den gemensamma välfärd vi har. Även om vi kanske inte har varit överens om alla delar har dock alla partier i riksdag i huvudsak varit överens om utvecklingen mot att ska ha en gemensam och generell välfärd. Tittar man på övriga europeiska länder som har välfärdsstater precis som kan man konstatera att det i många fall var borgerliga partier som gick i bräschen för denna utveckling. Få länder, om något, har däremot byggt upp ett sådant omfattande system av bidrag som tidigare gjorde. Det är otvetydigt så att ansvaret för detta ligger på Socialdemokraterna. var ett av de länder i världen där det lönade sig minst att arbeta. Jag hade en kompis som jobbade som elektriker och blev arbetslös. Han bodde uppe i . Han konstaterade att när han fick ett nytt jobb som låg att han faktiskt förlorade på att ta jobbet i jämförelse med att gå på a-kassan. Jag skulle kunna dra fler sådana exempel, och jag tror att vi alla har upplevt det. Med jobbskatteavdraget hände någonting då blev det lönsamt att arbeta. Då blev det en skillnad mellan att gå till jobbet och att inte gå till jobbet. Jag tror att de flesta människor inser att man inte kan bygga ett samhälle på ett annat sätt. Det måste löna sig att arbeta. För det andra är jobbskatteavdraget centralt därför att det har inneburit att stora grupper, i huvudsak låg- och medelinkomsttagare, har fått mycket mer pengar i plånböckerna. Det har gjort att deras köpkraft har stärkts, vilket har haft en positiv effekt under krisen. Alla som jobbar heltid får . Går man in på kan man knappa in sin inkomst och se hur mycket man får i skattelättnad. Den som tjänar 20 000 får . Miljonären kan inte få så mycket mer. Det säger sig självt att det därmed är en skattesänkning som i huvudsak riktar sig till låg- och medelinkomsttagare. För det tredje har jobbskatteavdraget inneburit att vi har fått fler i arbete. Det var tydligt efter att jobbskatteavdraget infördes åren före krisen att sysselsättningen ökade påtagligt. Detta är inte bara borgerlig propaganda utan någonting som LO skriver under på. Det är någonting som vidimerar och som och håller med om. Det har blivit lönsammare att arbeta. Vi har minskat marginaleffekterna på arbete, och vi har stimulerat arbetskraftsutbudet. Vi kan nu se i prognosen att vi planerar för en arbetslöshet på enligt det gamla måttet . Det är siffror man får gå tillbaka för att hitta. Då hade vi en offentlig sektor som inte var särskilt effektiv det ska man vara ärlig nog att säga och väldigt hög inflation, vilket gjorde att vi kunde ha låg arbetslöshet. är vi snart tillbaka på de nivåerna. Det är historiskt. Jag tror att vi behöver framtidstro i . Vi har också all anledning att ha det, för om denna ekonomiska och politiska utveckling får fortgå kommer vi inom tio års tid att vara lika bra på välstånd och det är det som är grunden för jobb och välfärd som länder som och är i fotboll. Med detta i ryggen tycker jag att har all anledning att se med tillförsikt och ha en framtidstro. Med dessa ord yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 139 (S) replik: Jag hinner inte ingående dissekera Schultes ekonomiska politik, men jag konstaterar att den i sanningshalt och trovärdighet närmar sig hans idrottsliga kunskaper. Han kan inte skilja på fotboll och ishockey utan blandar in farmarligor. De återfinns i ishockey, . Med den begränsade idrottsliga kunskap du ägnade stor del av ditt anförande åt tror jag att dina ekonomiska kunskaper är av samma art. De innehöll en kärna. Det var skattesänkningarnas predikan, att hålla nere skatterna. Jag vill att du berättar för mig hur hög du tycker att skattenivån ska vara i vårt land. Hur stor andel av bnp tycker du ungefärligen är rimligt att vi ska ha i form av skatter? Sedan undrar jag vad du har för samhällssyn när du jublande säger att vi har klarat oss ur krisen. Vi har 7 ½ procents arbetslöshet, och vi har människor som utförsäkras ur socialförsäkringssystem. De plågas ut ur arbetslöshetskassorna till åtgärder där de är gratis arbetskraft, förvägras utbildning och förvägras att komma tillbaka på arbetsmarknaden. Då säger du jublande: Vi har klarat krisen. Du har bristande kunskaper om människorna i vårt samhälle, Schulte. 140 (M) replik: Jag kan gärna jämföra akademiska meriter, och jag kan gärna ta ett kunskapsprov i ekonomi och jämföra kunskapen med any day. Jag fick en fråga. Hur lågt eller högt skattetryck skulle jag vilja se som andel av bnp? Jag är beredd att svara exakt, med tre decimalers noggrannhet, vilken nivå jag vill ha om berättar precis han avser att sluta slå sin fru. Den frågeställning har är nämligen vinklad på ett sätt som inte är hederligt. Jag tycker och detta tycker jag egentligen är ganska självklart att man kan pressa ned skattetrycket så lågt det bara går så länge vi klarar välfärden och så länge den är i världsklass. Tittar man på utvecklingen i välfärd kan man konstatera att svenska staten trots skattesänkningarna har mer pengar att satsa på välfärden. Jag tog faktiskt reda på dessa siffror. Svenska staten har nominellt 107 miljarder mer att röra sig med än vad den hade när satt vid makten. Inflationsjusterar man det är det 13 miljarder mer, trots skattesänkningarna. Kommunerna har 111 miljarder mer att röra sig med än vad de hade vid tid vid makten. När man inflationsjusterar för det blir det 76 miljarder mer i kommunerna än under tid. Vi har 120 000 fler människor som arbetar inom vård, skola, omsorg enligt SCB än . Om ekonomiska utveckling är sådan att vi får mer pengar till statskassan kan vi använda dem till att sänka skatten precis hur lågt som helst, under förutsättning att man klarar välfärden. Därför är din frågeställning ohederlig. 141 (S) replik: Jag konstaterar att flyr den offentliga debatten om sin målsättning i skattepolitiken, ty den innehåller en ambition att ta ned nivåerna på skatterna i vårt land. Vägen går genom privat finansiering. Jag läser era skrifter; jag hör er interna debatt. Men här i kammaren och i andra sammanhang säger ni: Slå vakt om välfärdsstaten. Ja, verbalt till en del av den, det som handlar om verksamhet i den gemensamma sektorn. Men det som ytterst omfördelar och gör att människor har värdiga levnadsvillkor är socialförsäkringssystemen vid sjukdom, i andra sammanhang och inte minst när man plågas av arbetslöshet. Då säger ni föraktfullt att det är människor som utnyttjar, det är bidrag, bidragssamhälle. Jag kallar det anständighet, att vi med gemensamma resurser ser till att det finns försäkringssystem som gör att människor inte faller igenom, de som inte känner igen sig i Schultes beskrivning att alla klarat sig genom krisen. Det är många i vårt land som inte alls känner igen sig i den verklighetsbeskrivningen. Dem vill Schulte slå på med sin politik. 142 (M) replik: avslöjade sig det handlar inte om välfärden i huvudsak, utan det handlar om bidragen. fick vi höra det klart och tydligt. Jag, precis som alla andra borgerliga företrädare, tycker att ska ha ett starkt skyddsnät, ett skyddsnät som garanterar skydd för alla människor som blir sjuka eller arbetslösa. Men det innebär inte att vi ska ha ett skyddsnät som inte gör det lönsamt att arbeta. När Socialdemokraterna styrde, med den politik som ni föreslår här i kammaren, kunde en arbetslös börsmäklare det är finanskris så många i den branschen är arbetslösa få mer i bidrag än vad en ensamstående tvåbarnsmamma som jobbar som barnskötare fick i lön. Vad är det solidariska i det? Vad är det medmänskliga i det? Jag hade en sådan kvinna som granne. Jag bad henne gå ned till valstugan nu i valet och fråga de socialdemokratiska företrädarna: Vad är rättvisan i att börsmäklaren ska få i lönelyft vilket var det Socialdemokraterna föreslog genom att ni vill höja bidragen till dem som är arbetslösa? Det är inte solidariskt. Jag inser att även om det går väldigt bra för i jämförelse med övriga världen finns det många delar i det svenska samhället som det inte går så bra för. Det ska vi vara uppmärksamma på. Jag försöker inte på något sätt förringa det, utan jag försöker bara påtala det faktum som Socialdemokraterna och tycks blunda för, nämligen att i jämförelse med hela vår omvärld går det fantastiskt bra för . Den utveckling som vi har tyder på att går en alldeles lysande framtid till mötes om vi fortsätter på den inslagna banan. Men går vi tillbaka till den gamla politiken, som gjorde att det inte var lönsamt att arbeta, som handlade om att fokusera på att höja bidragen, kommer vi att falla till farmarligan. 143 (FP): Denna skattedebatt har nästan utvecklats till en sportdebatt. Det började med att var bekymrad över de svenska spelarnas flykt till . Sedan fick vi höra talas om fotboll och frågan om cricket, bandy, basket och så vidare. Det är väldigt frestande, men jag ska nog avstå från att diskutera alla olika sporters betydelse. I det här betänkandet finns en sak som är tydlig, och det gäller skatteskala och grundavdrag. Där finns det fyra reservationer. En är från Socialdemokraterna, och där vill man ha en rättvis skattepolitik. Man definierar sig själva som rättvisa. Sedan finns det en från . Och jag vill inte anklaga för att bygga det hela på; det är en annan inriktning. Även reservationen från har anslaget att man ska ha rättvisa skatter. Så kommer det rättvisaste av allt rättvist, nämligen . Där är den fullkomliga rättvisan. Det här är ett av de problem som vi har i , nämligen att fastställa vad som är rättvis skatt.