prot · GZ0947 · 2011-12-13 00:00:00 — Något som kommunen gjorde där och som jag tycker var kreativt var att man använde det geografiska informationssystemet, GIS. Man hade höjdlägena och kunde visa precis var vattnet skulle komma först. Det var inte alls svårt att få försäkringsbolagen att agera och dämma där det behövdes. Fastighetsägarna och försäkringsbolagen tog kostnaderna men kommunen visade var de största översvämningsriskerna fanns. Det kunde man få fram väldigt exakt med det systemet. Det finns bra exempel på hur man kan jobba kreativt vid akuta tillfällen. 91 Miljöminister (C): Jag håller med om att vi måste inse att klimateffekterna är här, att de finns i och att de påverkar vår dagliga verksamhet och att de kanske påverkar våra kommuner allra mest den lokala nivån. Om vattennivån höjs , vilket är ett lågriskscenario med nuvarande forskning när det gäller klimat, har vi längs våra kuster 120 000 fastigheter som hamnar i skredriskområden. Det är enorma värden som står på spel. Därför är det viktigt att vi är noggranna med att tala om att klimatåtgärderna behöver vidtas snabbt, de behöver vara tydliga och att det inte bara gäller lågtliggande länder långt borta, som interpellanten talar om, utan det gäller globalt. Det är därför som de globala klimatförhandlingarna är så viktiga. Det är också därför som det var viktigt att vi i kunde komma fram till ett Durbanpaket som handlar om hur vi ska lösa detta gemensamt. Sedan vill jag också säga att det är oerhört tråkigt, givet detta läge, att det är så många länder i världen som inte är beredda att sätta ett tydligt mål för hur man ska sänka sina växthusgasutsläpp. Det kommer att bli absolut nödvändigt att göra det. De svenska klimatmålen är minus av utsläppen till 2020, en fossilfri fordonsflotta till 2030 och nollutsläpp till 2050. Detta är oerhört tuffa mål, men jag tror också att de är oerhört nödvändiga. Man kan titta på vad som gjordes , och som påpekade, och som är otroligt viktigt, nämligen ändringar i som ska se till att kommunerna vid planläggning tar in just dessa aspekter som är mycket levande och verkliga i den kommunala verksamheten. Det är klart att det inte är roligt för en familj att satsa sitt livs besparingar och all sin energi på att bygga ett hus på en tomt som kommer att hamna antingen i ett översvämningsområde eller i ett skredriskområde , åtminstone inom några decennier. Kommunerna har därför ett oerhört stort ansvar. Länsstyrelserna har också ett oerhört stort ansvar att göra planer för respektive län för att titta på dessa frågor. När det gäller finns det ett avtal om avtappning eller hantering av vattennivåerna i . Det är ett frivilligt samarbete, men det bygger just på de fakta som finns. Där finns också och i . Denna avtappningsstrategi innebär faktiskt en sänkning av genomsnittlig vattennivå med . Detta är en frivillig åtgärd som i detta läge faktiskt är mycket bra och som man skulle önska fanns även på andra håll i . Men vi måste ha all kunskap på plats för att kunna göra rätt saker. Det är , skredriskkarteringen från SGI och den nationella plattform som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har i uppdrag att upprätta. Allt detta sammantaget ger oss den kunskap vi behöver för att kunna fatta de beslut som vi som sysslar med dessa frågor ser är nödvändiga. Men för att det ska bli rätt beslut måste vi också ha kunskapen på plats. 92 (V): Jag har ingenting i sak att invända mot det som miljöministern anför. Men för mig är det fortfarande oklart om miljöministern gör bedömningen att det kommer att behövas större ingripanden med tanke på ökade nederbördsmängder för . Kommer det till exempel att krävas att man ökar möjligheterna att ha en större vattenmängd genom ? Kommer det att krävas att man utreder tunnelalternativet till och att man faktiskt gör en seriös studie av vad det skulle kosta, vad det skulle innebära, vilket ingrepp det skulle vara och vilka effekterna skulle bli av att släppa ut så mycket sötvatten i de fjordar som blir aktuella för utloppet här till exempel? Här saknar jag en sorts strategi från regeringen. Tvekar ni fortfarande om att detta kommer att bli nödvändigt att göra om man ser framöver, eller är det så att ni avser att sätta i gång en sorts utredning som kan leda till ett avgörande i fråga om vilken strategi som man ska välja? Jag tror att det är viktigt att man har ett långt tidsperspektiv när man talar om detta därför att det handlar om mycket stora investeringar. Där är jag nyfiken på att höra hur miljöministern ser på detta nu när man börjar samla på sig fakta från olika håll och kanske har underlag för att sätta i gång ett större arbete. När det gäller och denna oerhört långsamma process att faktiskt kunna göra någonting åt översvämningarna när man har bestämt sig tycker jag att regeringen ibland lite grann skakar på axlarna åt att det tar sådan tid med tillståndsgivningen. Finns det någon strategi, finns det någon tanke, finns det några extra resurser? Hur ska man göra för att det inte ska bli så här ? Faktum är att problemen kan vara där igen . Men man hade kanske kunnat undvika detta om man inte hade dragit benen efter sig som man har gjort när det gäller möjligheter att bygga dessa fördämningar. Jag skulle därför vilja höra mer från ministern om hur hon ser på detta. Kommer det att krävas strukturella åtgärder, antingen via eller genom en tunnel, eller tror miljöministern att de åtgärder som har vidtagits är tillräckliga för det scenario som vi har framöver med ökade nederbördsmängder och ökade vattenmängder som ska gå igenom vattensystem? 93 Miljöminister (C): För min del, , är det ingen tvekan om att situationen kommer att bli värre framöver. Det visar all vetenskaplig forskning. Det är inte heller någon tvekan om att det måste göras saker. Det är precis därför som regeringen har gett dessa uppdrag för att samla kunskapen och för att göra rätt saker. Det handlar om höjdmodellen över som måste fram och som är på väg. Arbetet har gått halvvägs. Det finns pengar för att göra detta klart. Lantmäteriet jobbar på så fort man kan. Det finns just för ett frivilligt avtal som ger en viss respit. har fått i uppdrag att göra en skredriskkartering, vilket är mycket viktigt. Det är oerhört viktigt att se att den väg som vatten leds inte orsakar mer skredrisk utan mindre. Detta är otroligt komplicerat med tanke på hur markförhållandena är just i . Det som gör när man tittar på översvämningsriskerna är ännu en pusselbit för att komplettera den totala bilden. Och det som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap gör är en annan pusselbit. När dessa uppdrag är klara, som så vist har getts till dessa myndigheter, har vi en bild av det som behöver göras, och då ser vi också vilken tidsplan som vi måste sätta upp för detta. Jag tror att det kanske är mer akut än vad många föreställer sig. Men jag försöker i hela mitt arbete som miljöminister att vägledas av forskning och fakta. Därför är det otroligt viktigt att vi får denna genomgång och att dessa uppdrag blir klara som har getts till de olika berörda myndigheterna som var och en har sitt expertområde. Jag ska slutligen ta upp frågan om tidsaspekten. Mycket av det som gör är helt rätt. Men när ett ärende ligger för prövning i Miljödomstolen kan inte en minister gå in och peka. Det är ett brott mot vår grundlag, och grundlagen ska man ha respekt för. Det är min grundmurade åsikt. Sedan kan jag generellt säga att när jag tittar igenom systemet för tillståndsgivning i olika sorters miljöärenden bekymrar det mig att det tar så . Det tar också olika i olika länsstyrelser, vilket kanske bekymrar mig lika mycket. Jag har därför i ett annat ärende när det gäller tillstånd i B-ärenden hos miljöenheterna hos länsstyrelserna gett ett uppdrag till dem som får ansvar, och jag kommer att se till att jag får kunskap och underlag för att se hur olika ärenden tar i olika länsstyrelser och vad det beror på. Jag tror att det finns anledning att titta på hela tillståndsgivningen på miljösidan för att se hur vi kan effektivisera och snabba på den. Det är inte lätt, för det är också en fråga om integritet och om olika samhällsintressen som ska finnas med. Det är väldigt viktigt att berörda människor kan yttra sig och att man kan lyssna av varandras åsikter. Min tro är att det med gemensamma krafter borde gå att snabba på processen, men det är då ett arbete som tar än de enskilda ärenden vi diskuterar . 94 (V): Jag ska börja mitt anförande där miljöministern slutade, nämligen med miljödomstolarna. Jag har talat en del med de jurister som arbetar vid några miljödomstolar. De ger en ganska entydig bild av varför handläggningstiderna blir så långa. De gör ett väldigt noggrant och kvalificerat arbete, och det är säkert ett väldigt gott arbete. De säger att de helt enkelt är underbemannade. Det finns för få jurister som arbetar vid domstolarna. De hinner helt enkelt inte handlägga ärendemängden. Även om regeringen självklart inte kan föregripa själva ärendehanteringen har man ändå ett ansvar för att det finns tillräckliga resurser. Om man betänker de enorma ekonomiska värden som står på spel, till exempel i samband med översvämningarna, vore det nog klokt att satsa mer. Det handlar också om sådant som tillstånd för gruvbrytningar investeringar för miljarder kronor och annat. Jag tar mig friheten att tolka ministern lite grann. Ministern får rätta mig om jag har fel. Jag tolkar henne som att när man har samlat den kunskap som man nu har ute i olika utredningsuppdrag jag har full respekt för att man ska veta vad man gör i en sådan här viktig fråga kommer man att ta någon sorts helhetsgrepp, där man ska upprätta något slags tidsplan och utreda vilket alternativ som är bäst för ur både ekonomisk och ekologisk synvinkel. Det är väldigt välkommet om regeringen tar ett sådant initiativ åtminstone under den här mandatperioden med tanke på hur klimatförändringarna ser ut att accelerera genom de ökade utsläppen och genom tröskeleffekter som påverkar nederbördsmängder och annat. Jag ser fram emot att ett sådant initiativ kommer. Det är en fråga som vi inte kan skjuta framför oss. Framtiden kan vara mycket närmare än vi tror. 95 Miljöminister (C): Vi vet att klimateffekterna finns också i . Vi vet att de yttrar sig som större oväder, mera nederbörd och mer ojämna vädermönster än vad vi har sett . Att detta påverkar livsbetingelser också för människor även i är alldeles klart. När det gäller och avrinningsområdet där är det känt att en del av dessa problem finns där . Här kommer påverkan av klimateffekterna kanske att bli större än på andra ställen. Det är därför väldigt bra att Lantmäteriet jobbar med en nationell höjdmodell för att vi ska kunna se vattenflödena, att kunskapen om stabiliteten längs ökar genom uppdraget till , att det finns en frivillig avtappningsstrategi som snittmässigt sänker nivån med i och att tillsammans med länsstyrelser, försäkringsbolag och kommuner gör en fördjupad studie av översvämningsrisken kring och , liksom att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap tittar på naturolycksförebyggande åtgärder. Kommuner har också ett ansvar. Jag skulle vilja uppmana samtliga kommuner i det här landet att i sin planering i enlighet med de nya reglerna i också se på klimateffekter och anpassning till de klimateffekterna. När det gäller förbättringsarbete i myndigheter och domstolar tror jag att det alltid finns en potential för att effektivisera och snabba upp. Det finns ett antal exempel på hur detta har skett i olika myndigheter. Jag kan nämna , tullen och några andra. Jag avser att fortsätta studera de frågor som handlar om tiden för miljöprövningsärenden i avsikt att förbättra och effektivisera handläggningen där. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Bordläggning och beslut om förlängd motionstid Anmäldes och bordlades Propositioner 2011/12:41 Vissa fastighetstaxeringsfrågor 2011/12:42 Förbättrade villkor för studerande föräldrar 2011/12:43 Utvidgade möjligheter till återbetalning av vägavgift Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för propositionerna skulle förlängas till . EU-dokument KOM(2011)779 Förslag till och rådets förordning om särskilda krav avseende lagstadgad revision av företag av allmänt intresse KOM(2011)804 Förslag till och rådets förordning om Europeiska havs- och fiskerifonden [och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1198/2006, rådets förordning (EG) nr 861/2006 och rådets förordning (EG) nr XXX/2011 om en integrerad havspolitik betänkande 2011/12:KU8 Sekretess hos samt vissa ändringar om immunitet och privilegier betänkande 2011/12:FöU1 Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap utlåtande /12:FiU14 Utlåtande om EU:s långtidsbudget 20142020 betänkande 2011/12:JuU1 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet betänkande 2011/12:UbU2 Utgiftsområde 15 Studiestöd 14 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2011/12:239 Obligatorisk högskoleutbildning om mäns våld mot kvinnor av (V) till statsrådet (FP) 2011/12:240 Bankgarantin av (V) till statsrådet (M) 2011/12:241 om Enbomsaffären av (V) till justitieminister (M) 2011/12:242 Apoteken och 24-timmarsregeln av (S) till socialminister (KD) 2011/12:243 Statligt bidrag till funktionshindersorganisationer av (S) till statsrådet (KD) 2011/12:244 Statens personalpolitik av (V) till statsrådet (KD) 2011/12:245 Modernare kvittokrav av (MP) till finansminister (M) 2011/12:246 Frysta tillgångar för avgående diktator av (MP) till utrikesminister (M) 2011/12:247 Arbetsmiljöfrågor vid banarbeten av (S) till statsrådet (M) 2011/12:248 Tydligare information om Euronorm på registreringsbevis av (S) till statsrådet (M) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 15 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2011/12:197 Bättre klimatstatistik av (S) till miljöminister (C) 2011/12:212 Åtgärder för att stoppa användningen av khat av (FP) till justitieminister (M) 2011/12:214 Larmnummer 116 000 av (S) till statsrådet (KD) Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 16 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till ajourneringen och av tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut.