prot · GZ0936 · 2011-11-24 00:00:00 — Vi vill i stället se tydligare reformer och uppfyllda krav innan man börjar förhandla och ingå olika former av partnerskapsavtal bland annat på områden rörande demokrati, mänskliga rättigheter, en fungerande rättsstat, fungerande gränskontroller och säkerhet. Om det sedan i förlängningen av denna process ska finnas ett framtida medlemskap i unionen för länderna i öst menar vi att villkoren även här behöver tydliggöras och skärpas. Med tanke på situationen i flera av dessa länder är ett medlemskap inte möjligt eller lämpligt inom en överskådlig framtid. För att ta några exempel: har fått stark kritik från Human Rights Watch gällande pressfrihet och för fängslande av journalister. I ser vi en oroande utveckling med fängslande av personer i oppositionen. Kommissionen säger i meddelandet om grannskapspolitiken att man har inlett förhandlingar med gällande djupgående frihandelsavtal. Förhandlingar kommer att inledas med andra länder i öst så snart relevanta villkor är uppfyllda. efter att presidenten i satt sin främsta konkurrent, , i fängelse har dock EU uttalat att man nog inte kommer att slutföra förhandlingarna med . hoppas att EU står fast vid detta. Jag måste ändå säga: Ja, det är så dags nu att sätta ned foten! I ett meddelande från gällande mänskliga rättigheter i framkom omfattande brister i rättssystem med risk för mutor och starka politiska påtryckningar på domstolsväsendet. Detta kan omöjligen ha varit okänt för EU när man påbörjade förhandlingarna med . tar kommissionen i meddelandet om grannskapspolitiken upp att djupgående frihandelsavtal är aktuella först när deltagande länder nått en tillräcklig nivå av tillförlitlighet i rättsväsendet. Man kan fråga sig om EU anser att mutor och politiska påtryckningar på domstolsväsendet är en tillräckligt tillförlitlig nivå av rättsväsendet. Tydligen utgör det inga hinder för att inleda förhandlingar. anser att detta är ett exempel på att en del villkor i grannskapspolitiken mer är tomma ord än praktisk handling. Här måste en förbättring ske. Vi menar även att nya kandidatländers ekonomiska standard inte i alltför stor utsträckning negativt bör avvika i förhållande till det befintliga EU-snittet detta för att undvika nya omfattande eurokriser. Vid Europeiska rådets möten har det framkommit att det är viktigt att redovisa och öppet diskutera de problem som också finns i och med en ökad rörlighet i grannskapet och att det är viktigt att också i fortsättningen vidta verksamma åtgärder för att bekämpa människohandel och olaglig migration. Även om det i sig kan vara positivt med ökad rörlighet så att till exempel studenter, forskare och affärsmän kan resa mellan länderna menar att det för att det ska fungera med partnerskap för rörlighet och ytterligare visaliberaliseringar behövs höga krav på länderna att vidta åtgärder för att förhindra olaglig migration, kontrollera gränserna, garantera dokumentsäkerhet samt bekämpa organiserad brottslighet och människohandel. Vi ser positivt på att lyfter fram vikten av samarbete i dessa frågor och har en ambition att hjälpa länderna i de olika frågorna. Men vi menar att det bör finnas en högre ambition från länderna själva innan avtal ingås. Utan en garanti för att dessa krav verkligen efterlevs ser vi en risk för att problemen och det mänskliga lidande som de innebär kommer att öka ännu mer om ytterligare partnerskap för rörlighet och visaliberaliseringar genomförs, till exempel med , och , vilket nu är på tal. Vi menar att gränskontrollerna är till för att stoppa just människohandel, människosmuggling, drog- och vapeninförsel samt annan organiserad brottslighet. Ingen skulle väl försvara gränskontroller och visumkrav om enda syftet med dessa var att förstöra för ärliga människors resande och för ett positivt utbyte mellan länder. Från våra motståndare har vi tidigare fått höra att vi, bara för att vi inte är okritiskt inställda till öppna gränser i och i grannskapet, vill bygga upp stora murar mot omvärlden och förhindra människor att resa, studera, arbeta och bedriva handel med andra länder. Detta är naturligtvis inte riktigt. Vi menar bara att ett positivt utbyte mellan länder inte är avhängigt den europeiska unionen och dess grannskapspolitik. I så fall skulle ju alla världens länder behöva ingå i Schengen, i EU eller i dess partnerskap detta för att kunna möjliggöra ett positivt utbyte mellan våra länder utan stora murar oss emellan. Gällande stöd till det civila samhället, vilket tas upp i utlåtandet, instämmer med utskottet om att det i många fall är viktigt att stödja aktörer i det civila samhället för att gynna en demokratisk utveckling. Vi ställer oss dock skeptiska till att dela ut stöd direkt till politiska partier och anser att man i högre grad bör se till riskerna som finns i detta. Hur behjärtansvärt det i det enskilda fallet än kan tänkas vara tycker jag ändå att man ska se till risken för politisk snedvridning, det vill säga att vissa partier och grupper kommer att kunna erhålla stöd men inte andra. Vi anser att det kan vara känsligt med den typen av påverkan på det enskilda grannskapslandets interna politiska liv. Det kan även delegitimera en trovärdig opposition och få dem som finns där att uppfattas som utländska marionetter. anser det vara bättre att stödja ett land genom att dela med sig av verktyg för att kunna bygga upp en demokrati med fria, rättvisa val och ett demokratiskt system. För att lite grann förstå vad jag menar skulle jag vilja ta ett hypotetiskt exempel. I kommissionens meddelande om grannskapspolitiken kan vi läsa att stöd till politiska partier ska finnas för att underlätta framväxten av demokratiska politiska partier som företräder ett brett spektrum av åsikter och synsätt som finns i samhället så att de kan konkurrera om makten och allmänhetens stöd. Läget är särskilt akut i länder där förtryckande regimer fortsätter att hämma pluralism och mångfald. Vi säger här att ett annat land skulle anse att passar in i beskrivningen av ett parti som vill företräda ett brett spektrum av åsikter och synsätt som finns hos människor i samhället och som vill konkurrera om makten och allmänhetens stöd detta som det finns makthavare som vill hämma pluralism och mångfald av åsikter och därför försöker försvåra för detta parti att verka. Skulle det då vara rätt att det här landet gick in och till exempel understödde hela valkampanj därför att någon anser att vi är den enda verkliga oppositionen? Jag vet inte riktigt om andra partier i denna kammare skulle tycka det. Det skulle vara välkommet, men jag anser inte att det i det fallet skulle vara demokratiskt riktigt då det rimligen bör vara de partier som har störst stöd från befolkningen i landet som ska få det största finansiella stödet. Att sedan politiska partier och rörelser med egna medel vill stötta sina åsiktsfränder över gränserna är en helt annan sak; det har vi inget emot. I utlåtandet välkomnar utskottet även att tagit en rad initiativ för att främja förbindelser med arabiska grannländer och därmed främja de värden som ligger till grund för . har och beviljats status som partner för demokrati i . Som jag tidigare framhållit vill vi se en tydlig konditionalitet med genomförda reformer och uppfyllda villkor innan olika former av avtal ingås, och denna linje vill vi vidhålla även i detta sammanhang. För att främja de värden som ligger till grund för hade vi hellre sett att de krav har på fria och rättvisa val, avskaffande av dödsstraff, upphörande med våldshandlingar, avståndstagande från terrorism och erkännande av rätt att existera hade varit uppfyllda innan beviljades status som partner för demokrati i . De som beviljas partnerskap i bör också vara erkända fungerande stater med ett styre som har kontroll över sitt territorium, vilket inte är fallet i . I detta sammanhang tycker jag också att det är viktigt att påminna om den tydlighet som finns i gällande avståndstagande från dödsstraff och att inte är aktuellt som medlem i , mycket på grund av dess dödsstraff. bör då vara konsekvent i sina krav även för partner utanför , vilket också borde gälla , som fortfarande inte har avskaffat dödsstraffet. När det nationella rådet i och nu ändå har beviljats partnerskap i är vår starka förhoppning att det kommer att leda till en demokratisk utveckling och respekt för mänskliga rättigheter och att de krav som har ställts på länderna verkligen följs upp som överenskommet. Det är viktigt att också är konsekvent när det gäller ett fortsatt beviljande av partnerskap, så att inte uppställda krav än en gång blir tomma ord. Jag yrkar återigen bifall till vår reservation nr 2. 5 HANS (V): Det är nu den unge mannen gick ned till centrum i den tunisiska staden och tände eld på sig själv, driven av ilska och frustration över de trakasserier som var en del av den tunisiska diktaturens vardag. Han var uppenbarligen inte ensam om att bära på dessa känslor. har människor runt om i och med stort mod och med risk för sina liv trotsat regionens diktatorer och auktoritära regimer för att kämpa för sina mest grundläggande rättigheter: rätten att få uttrycka sin åsikt, rätten att organisera sig, rätten att välja sina företrädare i demokratiska val och även rätten att få ett arbete och leva ett värdigt liv utan diskriminering. Vi vet så klart ännu inte vad den så kallade arabiska våren kommer att sluta någonstans, men det är min övertygelse att vi, när vi ser tillbaka på 2011, kommer att se tillbaka på detta år som som förändrade såväl mänsklighetens historia som vardagen för miljoner människor. tävlar EU:s ledare och många ledamöter av denna riksdag om vem som kan stödja demonstranterna i och mest och med högst rop. Faktum är dock att de folkliga revolterna i och inte bara synliggjort att de gamla auktoritära regimerna saknade folkligt stöd de har också satt fingret på EU:s dubbelmoral i relationen till regionen. Samma politiker som hyllar demonstranterna i och har utan tvekan exporterat vapen till och . Samma politiker har inte tvekat att åka till , sätta sig i tält och fördjupa de ekonomiska förbindelserna. Samma politiker har heller aldrig tvekat att äta älg med den syriska diktaturen i Arvfurstens palats här i . Att folket i och har gjort uppror och i flera fall också segrat har inte skett tack vare västvärlden det har skett trots västvärldens långvariga och omfattande samarbete med regionens förtryckarregimer. Vi har fått ytterligare exempel på just detta, då SVT avslöjar att regimen i i detta nu använder sig av mobilsystem från svenska för att övervaka sina egna medborgare och söka upp oppositionella som gömt sig. Vi kunde höra på nyheterna hur företrädare för den syriska oppositionen beskrev hur oppositionella i i detta nu försvinner och torteras på grund av svensk teknologi. Ansvaret för detta vilar så klart på själva, som har producerat systemen och exporterat dem till . Men ansvaret vilar också på den borgerliga regeringen, som öppet har fördjupat det ekonomiska och handelspolitiska samarbetet med regimen i . Låt mig ge några exempel på regeringens arbete på detta område sedan den tillträdde 2006. gav statliga i exportkrediter till svenska företag för att de skulle investera och etablera sig i just diktaturens . 2009 ledde handelsminister en näringslivsdelegation till . I denna delegation ingick också . Vi behöver bara gå tillbaka till . Då satt vice premiärminister här i , i Arvfurstens palats, och åt älg till lunch tillsammans med för att diskutera hur man skulle kunna fördjupa det ekonomiska samarbetet mellan och diktaturen i . När jag lyfte denna fråga i och ställde en konkret fråga till handelsminister om handelspolitiska förbindelser med svarade hon så här: Det pågår ju en våg av reformer i hela den delen av världen, och jag hoppas att även kommer att inkluderas i dessa. Utan våra svenska och västerländska företags och vår närvaro hade det inte varit möjligt över huvud taget. Det är alltså mening att det är tack vare som folket i nu reser sig. Hyckleriet blir inte tydligare än så här. Samma borgerliga regering som uttalar sig och kritiserar regimen i har aktivt bidragit till att ge regimen verktyg för att förtrycka sin egen befolkning och förfölja oppositionella. Jag vet ärligt talat inte om jag ska skratta eller gråta åt att har en handelsminister som hävdar att revolten i sker tack vare svenska , när det är precis tvärtom. är det ju inte bara när det kommer till övervakningssystem som samarbetet har varit omfattande detsamma gäller också migrationspolitiken. Så sent som framförhandlades ett ramavtal mellan och om migration, trots att inte har skrivit under . Gaddafi lovades för att stärka kontrollen av land- och sjögränser och för att samarbeta med EU:s gränskontrollmyndighet . var aktivt drivande bakom detta avtal. Under det svenska ordförandeskapet 2009 skrev migrationsminister tillsammans med viceordförande till regimen i och vädjade om avtalsförhandlingar kring migrationskontroll. EU-kommissionär mötte så sent som inrikesminister för att komma överens om de praktiska förutsättningarna för att sjösätta ett utökat samarbete runt migration med den libyska diktaturen. I EU:s arbete med att förhindra människor att komma till vår kontinent och söka asyl på flykt undan krig och förföljelser har de gamla diktaturerna i och varit nära allierade. Vi ser också konsekvenserna. Från fram till och med dog 15 181 människor när de försökte korsa , ta sig till och söka asyl i vår del av världen. 15 181 kvinnor, män och barn har fått betala med sina liv för EU:s flyktingpolitik. Sedan läser vi särskilda yttrande att vi måste stärka gränskontrollen. Det är så att man baxnar. Det kanske tydligaste exemplet på EU:s dubbelmoral i relationerna till diktaturerna i och är dock den omfattande vapenexporten från ett flertal medlemsländer. 2004 avvecklade EU sitt vapenembargo mot . har EU:s medlemsstater exporterat vapen till för . En rad EU-länder har aktivt bidragit till att beväpna den gamla regimen under . sålde helikoptrar, och uppgraderade . Det är någonting man kanske ska påminna sig om när man förfasar sig över att de libyska stridsflygplanen sattes in mot fredliga demonstranter. har visserligen inte exporterat några vapen till , men vi kan knappast vara stolta på detta område. Det faktiska värdet av vapenexport till regionen har ökat från 2009 till . lyckades alltså att närmast tiodubbla den svenska vapenexporten till och . exporterade vapen till , , , , , och , och denna vapenexport har fortsatt . Man beviljar nya avtal med samma diktatur som både förtrycker sin egen befolkning och även gått in militärt i för att slå ned det folkliga upproret där. Kommissionens meddelande Ny respons på ett grannskap i förändring syftar till att formulera EU:s relationer till en region i förändring. Detta hade så klart varit ett utmärkt tillfälle att göra upp med de misstag man har gjort och ompröva EU:s relationer till och . Men vid sidan av mindre justeringar ser vi tydligt i meddelandet att det totalt saknas politisk vilja att göra några större förändringar. Även efter kommissionens meddelande kommer det ju att vara möjligt att exportera vapen till diktaturerna i och . Det kommer att vara fortsatt möjligt att fortsätta med en migrationspolitik som kostat tusentals människor livet och som grundas i samarbete med förtryckarstater. kommer även efter kommissionens meddelande att kunna fortsätta sin diktaturturné i och på jakt efter nya marknader för det svenska näringslivet. Det finns en rad områden där vi från ser att EU:s grannskapspolitik måste omprövas i grunden om unionen verkligen ska bli en kraft för demokrati och mänskliga rättigheter i regionen. Vi måste stödja demokratiska folkrörelser, i synnerhet fackförenings- och kvinnorörelser. I relationerna med de länder där demokratin faktiskt skulle ha kunnat segra, åtminstone delvis, är det helt avgörande att befolkningen nu själv får sätta sin agenda, fatta sina beslut och göra sina vägval. Men i relationerna till de länder där diktaturer fortfarande styr och där folket fortfarande protesterar är det nu helt avgörande att alla ekonomiska och politiska relationer kopplas till tydliga krav på reformer, demokrati och mänskliga rättigheter. Vapenexporten till diktaturer måste upphöra, och de diktaturer som klänger sig fast vid makten måste mötas av skarpare sanktioner. Relationerna till ockupationsmakterna och måste i grunden omprövas för att unionen ska kunna ge sitt tydliga stöd till en folkomröstning om framtid och en tvåstatslösning i . Ett eventuellt framtida samarbete med regeringarna i och gällande migrationsfrågor måste ta sin utgångspunkt i och den grundläggande mänskliga rättigheten att få söka asyl. Jag vill därmed yrka bifall till reservation 3 från . 6 (M): lägger fram sitt utlåtande om EU:s grannskapspolitik, med vilket vi vill besvara kommissionens meddelande Ny respons på ett grannskap i förändring. Med detta utlåtande, som genom händelserna runt har blivit väldigt aktuellt, besvarar vi, liksom de andra parlamenten i EU:s medlemsländer och , ett meddelande från den höga representanten för EU:s utrikesfrågor och säkerhetspolitik. Vi arbetar hårt för att våra prioriteringar och värderingar ska få genomslag inom unionen. Vi ska vara med och ta ansvar för EU, den fortsatta utvidgningen och händelserna i vårt grannskap. Grannskapspolitiken som instrument infördes visserligen först men har blivit den övergripande mekanismen för två olika delar, nämligen den sydliga delen som omfattar länderna runt den så kallade Barcelonaprocessen som har pågått och den östra delen som kallas för det östliga partnerskapet. Det grundades och omfattar sex länder som tills järnridån föll utgjorde en del av . Östliga partnerskapet grundades på initiativ av och och ligger oss därför väldigt varmt om hjärtat. Den europeiska grannskapspolitiken ska organisera vårt samarbete bättre i syfte att förstärka demokratin i länderna och vårt ekonomiska stöd till länderna i vår närhet. Just nu är det södra samarbetet med länderna runt mycket omtalat i och med händelserna i och den arabiska världen. I några länder har genomgripande förändringar börjat ta fart. har gått till val, och ska gå till val . ska hålla val . Visst betyder det inte att allt nu är i ordning; det är bara ett första steg mot en demokrati. Här har vi i EU en stor uppgift att hjälpa till när länderna börjar bygga upp sina institutioner och inte minst när de nu ska skriva sina författningar. Det är angeläget att frågor som mänskliga rättigheter men även kvinnornas ställning och jämställdhet ska finnas med i författningarna så att länderna verkligen kan bli partnerländer för oss och ha samma värdegrund som vi. Även stödet för det civila samhället behöver byggas ut mer. Utbytet mellan länderna som omfattas av grannskapet och oss ska bli lättare genom viseringsförenklingar och utbytesprogram för studenter, affärsmän och forskare. Idén med det östliga partnerskapet är att knyta länderna närmare till oss. Detta ska omfattas av en kommande EU-utvidgning mot detta håll. Här har man bestämt sig för att arbeta med stabiliserings- och associeringsavtal och omfattande frihandelsavtal som ska göra samarbetet lättare. Detta faktum är det som är den största skillnaden mellan östra och södra grannskapet. har alltid varit av den uppfattningen att länder som ligger i och uppfyller Köpenhamnskriterierna ska kunna bli medlemmar i . I dessa ingår de sex länderna i och södra i allra högsta grad. Dessa ambitiösa partnerskap som ju nu ska bli ännu mer ambitiösa har inte varit helt friktionsfria. ska det dock bli en förändring i detta genom att EU utformar en förenklad och sammanhållen ram för grannskapspolitiken. Den nya strategin har färre och tydligare prioriteringar och innefattar exaktare riktmärken. Partnerskapspolitiken förväntas inte bli enkelriktad från EU till grannländerna. Länderna som omfattas måste själva också driva på reformer och svara mot förväntningarna. Man kan sammanfatta detta more for more less for less, vilket innebär att de som anstränger sig mer, blir aktivare och är beredda till reformer också blir bättre försedda med samarbete, utbyte och bilaterala program. Detta är ett uttryck för EU:s soft power, eller attraktionskraft, som kan göra verklig skillnad. Länderna som ser sin framtid i det europeiska enandet är beredda att hålla en högre reformtakt. Som exempel kan man här nämna som har lyckats bli av med det kommunistiska styret och drivit landet åt ett positivt håll. Partilandskapet håller på att stabiliseras och parlamentet har börjat arbeta, även om man ännu inte har lyckats välja en president. Allt detta har skett mot bakgrunden av att man inte vill förlora tid på vägen till . Visserligen finns det fortfarande mycket att göra. Den olösta konflikten runt utbrytarprovinsen , som styrs av en kommunistisk regering under , gör inte arbetet lättare, men man kan skönja en bättre framtid. Kanske blir en framgångshistoria i Östra partnerskapet. Vem skulle ha trott det ? Detsamma gäller , som har lyft sig självt igen efter det och har lyckats reformera bland annat polis- och rättsväsendet. Man har också mycket framgångsrikt bekämpat korruption. Där måste vi svara med ännu mer hjälp och samarbete. är det viktigt att man inte glömmer att det särskilt i de sistnämnda länderna finns en stor säkerhetspolitisk utmaning genom de utdragna konflikterna inom gränserna, så kallade frozen conflicts, som alltid även belastar relationerna med grannländerna. Här har EU beslutat att inom grannskapspolitiken förstärka det politiska och säkerhetspolitiska samarbetet med partnerländerna så att säkerhetsproblematiken blir mindre, allt detta som en del i uppbyggnaden av effektivare regionala partnerskap och det bilaterala samarbetet mellan EU och de 16 länder som ingår i grannskapspolitiken. Förstärkning av de mänskliga rättigheterna och demokratisering är ledord i den nya grannskapspolitiken, liksom ekonomiskt samarbete. Vi får nämligen inte glömma att länderna inte bara får ses som en belastning utan även kan utgöra framtida marknader och samarbetspartner för oss. För att verkligen få möjlighet till en så genomgripande reform av grannskapspolitiken och starkare politisk styrning behövs budgetära medel. Vi i utrikesutskottet säger att detta bör finansieras genom kostnadseffektivitet och en återhållsam budgetpolitik. I linje med bra budgetdisciplin ser vi det som naturligt att man omfördelar budgeten snarare än ökar den. Men i längden är vårt koncept med en lyckad grannskaps- och utvidgningspolitik när det gäller länderna runt och längs gräns säkert det vinnande kortet för en mer framgångsrik politik för hela . Därmed yrkar jag att utlåtandet läggs till handlingarna och yrkar avslag på alla reservationer. 7 (S) replik: Jag tror att vi socialdemokrater och majoriteten delar synen att det är viktigt att vi står upp mot dem som känner utvidgningströtthet, tycker att det räcker och vänder sig in mot EU. Det är viktigt att vi står upp för att vi ska fortsätta processen med att utvidga EU och ser vikten av hur det påverkar de länder som finns utanför. Det borde också gälla . När jag läser dokument och talar med folk både i och här i kan jag känna oro för att man egentligen menar att vi ska exkludera de andra länderna utmed den nordafrikanska kusten. Det är och vi egentligen ska samarbeta med, sedan finns de andra också. Jag känner en mycket stor oro för att vi inte har det perspektivet att vi på olika sätt, beroende på hur utvecklingen går, ska ha ett fördjupat samarbete med länderna generellt. Det måste vara ambitionen, men det måste också understödjas av en politisk vilja och inte bara av ett recenserande. I det perspektivet har jag också med mig . kan inte exkluderas och hänskjutas till att enbart vara en EU-fråga. Jag vill fråga vilken syn majoriteten har på de här länderna. Ska vi ha en minimalistisk linje eller ska vi vara öppna för att samverka brett, inklusive med ? 8 (M) replik: