prot · GY0953 · 2011-02-03 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Svar på interpellation 2010/11:151 om vårdnadsbidraget 1 Socialminister (KD): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att uttaget av vårdnadsbidrag ska bli jämställt mellan män och kvinnor samt vilka åtgärder jag avser att vidta för att vårdnadsbidraget inte ska påverka tillgången till förskolor. Den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till ökad valfrihet och stärkt makt över den egna livssituationen för alla barnfamiljer. Syftet med vårdnadsbidraget är att skapa ökad valfrihet för föräldrar som önskar mer tid med sina små barn. Det är en reform med ett tydligt barn- och valfrihetsperspektiv. Föräldrarna är de som har huvudansvaret för barnets välbefinnande och som ska se till barnets bästa. Statens roll i sammanhanget är att stödja föräldrarna i deras val. Regeringen vill att familjepolitiken ska underlätta för föräldrar att kombinera yrkesliv med familjeliv, genom förbättrade möjligheter för båda föräldrarna att delta i arbetslivet och ta hand om barnen när de är små. Lagen om kommunalt vårdnadsbidrag ger män och kvinnor lika rätt att använda bidraget. Vårdnadsbidraget ökar valmöjligheterna och gör det möjligt för fler att anpassa arbetstiden och föräldraledighetens längd utifrån barnets behov och föräldrarnas egna önskemål. Förutsättningarna för män och kvinnor att dela mer lika hemma med de små barnen har också förbättrats genom införandet av jämställdhetsbonusen. Det är vår utgångspunkt att omsorg ska organiseras utifrån barnets bästa inte utifrån kommunens eller olika myndigheters behov och önskemål. Barn är olika och behöver olika former av omsorg, i synnerhet när de är små. Tillgången till förskolor begränsas inte av hur många föräldrar som önskar använda sig av vårdnadsbidrag. Det är valfriheten som styr. Om föräldrar önskar förskoleplats ska de erbjudas sådan. Och i de kommuner som har valt att införa vårdnadsbidrag kan föräldrarna använda sig av detta alternativ när barnet är mellan ett och . Kommunerna är enligt lag skyldiga att tillhandahålla plats i förskoleverksamhet i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller barnets eget behov. Även barn till arbetslösa och föräldralediga har rätt till förskoleverksamhet. Dessutom skedde en utökning av allmän förskola till att även omfatta treåringar . Därmed har föräldrar möjlighet att välja en högkvalitativ förskola på hel- eller deltid. Det senare alternativet kan kombineras med ett reducerat vårdnadsbidrag om kommunen valt att införa ett sådant. 2 (V): Tack för att socialministern har försökt svara på mina två frågor. För svaret på den första frågan vilka åtgärder ministern avser att vidta för att uttaget av vårdnadsbidrag ska bli jämställt mellan kvinnor och män blir det tyvärr noll poäng. Socialministern har helt enkelt valt att inte svara på den frågan, eller också kunde han inte svaret. Min tolkning är förstås att det är både och, det vill säga socialministern har inget svar på frågan och vill därför inte svara på den. Jag får utgå från det svar som han har gett en kollega i en tidigare debatt om vårdnadsbidraget. Jag citerar socialministerns svar i den debatten; den var för ganska precis . I detta sammanhang är det också viktigt att understryka att vårdnadsbidraget inte är en reform med fokus på jämställdhet utan med fokus på att stärka barnperspektivet. Vårdnadsbidraget är naturligtvis inte en jämställdhetsreform utan det rakt motsatta. Det strider mot två av regeringens egna jämställdhetspolitiska mål. Det ena är ekonomisk jämställdhet. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor när det gäller utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Det andra är en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Kvinnor och män ska ta samma ansvar för hemarbetet och ha möjlighet att ge och få omsorg på lika villkor. Vårdnadsbidraget tas till ut av kvinnor enligt ny statistik från . Med vårdnadsbidraget motarbetar regeringen i själva verket sina egna mål om jämställdhet. Som socialminister säger är det inte en reform för ökad jämställdhet. Det har vi förstått. Det är, som jag sade , det rakt motsatta. Svaret att regeringen har infört jämställdhetsbonus, som väldigt få begriper sig på och väldigt få därför tar ut, är ju inte ett svar på min fråga om socialministern tänker göra något för att få ett mer jämställt uttag av vårdnadsbidraget. Är det inte längre ett av regeringens två jämställdhetsmål som jag tidigare nämnde? Såvitt jag vet har två förskolor på i tvingats stänga sedan underlaget av barn till förskolan minskat i takt med att kvinnor mestadels kvinnor som kommer från andra länder och som står mycket långt från arbetsmarknaden väljer att ta ut vårdnadsbidrag eftersom de inte har något jobb och inte verkar få det i högerns . Min andra fråga gällde om kommer att göra något för att vårdnadsbidraget inte ska påverka tillgången till förskolor. Svaret från ministern är att valfriheten styr och att alla som vill ha förskoleplats har rätt att få det. Om fler barn hålls hemma kan ju underlaget minska i vissa stadsdelar, som på , och om det blir mindre pengar till att fixa förskolor med bra pedagogisk verksamhet påverkas tillgången till förskolor. Jag vill ge ministern ett halvt rätt för att han ändå har försökt svara på min fråga. Eftersom ministern blev svaret skyldig på fråga ett undrar jag igen om och i så fall hur ska göra för att uttaget av vårdnadsbidraget ska kunna bli mer jämställt eller om han vill motarbeta regeringens egna mål om jämställdhet. 3 Socialminister (KD): Den här debatten har alla förutsättningar att belysa olika perspektiv i politiken. Den delen av mitt anförande tror jag att är beredd att skriva under på. Vi ser lite olika på människors förmåga att ta egna beslut. representerar ett parti som tror sig veta bättre än människorna själva när det gäller hur de ska leva sina liv, och som gärna vill använda sin roll som politiker till att regissera människors liv, ja kanske till och med leva livet åt dem. Jag vill i stället skapa utrymme för människor att själva bestämma utifrån egna önskemål. Jag ska återge ett par avsnitt ur interpellationen. Man säger att skattepengar används till att hålla barn borta från förskolan. Det är ett synsätt som är mig oerhört främmande. Det bygger på föreställningen att vi politiker vet bättre än föräldrarna och att barnen i någon mening tillhör politiken eller samhället i stället för att vara ett ansvar för föräldrarna. Föräldrar vet i regel vad som är bäst för barnen och de ska ha makt att besluta. När vänsterpartisten i interpellationen skriver att två förskolor i tvingats stänga till följd av vårdnadsbidraget är naturligtvis den enkla frågan: Finns förskolan till för barnen eller finns barnen till för förskolan? Mitt svar är att förskolan finns till för barnen. Det ska finnas förskola med hög kvalitet till alla föräldrar och barn som efterfrågar det. Vi har till och med en lag som ger människor rätt till förskola. Om ett antal föräldrar väljer något annat än förskola har de i mitt rätt till ersättning för det. Det måste finnas ett mått av rättvisa mellan olika familjer utifrån deras egna val. Om ett antal föräldrar då väljer att inte använda förskolan och det blir en mindre efterfrågan kan det vara så att förskolor läggs ned för att människor väljer annorlunda. Detta är naturligt utifrån synsättet att förskolorna finns till för barnen. Det är inte så att barnen finns till för förskolan. skriver i sin interpellation att man ska ifrågasätta vissa kommuners beslut om att införa vårdnadsbidrag med tanke på att det är så få föräldrar som har använt vårdnadsbidraget. Skulle det vara okej om fler använde det? Skulle då genast göra vågen och säga att detta var den mest begåvade reform som vi har sett? Nej, ogillar människors egna val och vill bestämma å människors vägnar. Det är alltså inte så att antalet personer är avgörande. Det är det inte för min del heller. För min del syftar hela reformen till att lägga mer beslutandemakt hos föräldrarna själva, de som känner barnen bäst. Det är faktiskt föräldrarna och inte kommunalrådet eller ens socialministern som känner varje enskilt barn bäst, och det beslutet ska ligga hos föräldrarna. Därav följer också svaret på den första frågan som jag ger i interpellationssvaret, nämligen att om man lägger makt hos föräldrarna är det hos föräldrarna som makten ska ligga. De bestämmer själva. Vi har problem med jämställdheten i samhället, att män och kvinnor värderas olika på arbetsmarknaden och i samhället i stort, kan man säga. Det är klart att vårdnadsbidraget inte är en reform som kommer att korrigera allt detta. Vi behöver andra åtgärder, och då är jämställdhetsbonusen en sådan sak som gör att också män långsiktigt kommer att ta ett större ansvar för sina barn, och det tror jag är bra för samhället. 4 (V): Jag kan försäkra att vi vänsterpartister inte försöker leva livet åt andra. Jag vet inte hur det skulle se ut. Däremot tycker vi att barn och alla i är ett gemensamt ansvar. Därför vill vi ha en gemensam välfärd som också är en jämställd välfärd. Jag hör att jämställdhetsperspektivet när det gäller vårdnadsbidrag inte finns. Och det motverkar som sagt regeringens egna mål. När vi ser att långtidsarbetslösa och invandrade kvinnor är klart överrepresenterade när det gäller att använda sig av vårdnadsbidrag undrar jag om inte socialministern ser några som helst problem med det. Man kan säga att problemet inte är så stort eftersom det enligt den senaste statistiken från SCB inte är fler än av föräldrar till barn som använder sig av vårdnadsbidraget. Men av dem som gör det är kvinnor. Och invandrade kvinnor är procentuellt klart överrepresenterade. Ett antal remissinstanser var mycket kritiska bland annat på den punkten, och flera undersökningar visar att antalet ansökningar om vårdnadsbidrag direkt kan kopplas till föräldrarnas socioekonomiska status, det vill säga om man har ett jobb eller inte, om man står långt från arbetsmarknaden eller inte. Är det inte ett problem för regeringens jämställdhetsarbete med ett bidrag? Bidrag tycker ni annars så illa om. Men ni har inte någon som helst tanke på att det ska kunna användas på ett jämställt sätt mellan män och kvinnor. Är det inte ett problem att barn till föräldrar som inte talar svenska kanske inte kommer i kontakt med svenska språket förrän de är ? Socialminister har i samma interpellationsdebatt som jag citerade från sagt: Regeringen avser att följa utvecklingen ur både ett barn- och ett jämställdhetsperspektiv. Det var alltså . Då undrar jag förstås hur det går med dessa uppföljningar. Hur bra är vårdnadsbidraget för kvinnor och män ur ett jämställdhetsperspektiv, och hur bra är vårdnadsbidraget ur ett barnperspektiv? 5 Socialminister (KD): Hela det underlag som finns för denna diskussion handlar om en undersökning som vi har bett SCB att göra, och det är en del av det uppföljningsarbete som vi gör på detta område. Jag tycker att det är otroligt viktigt att vi följer upp alla reformer som vi genomför för att kunna se effekterna, för att se om någonting behöver ändras och för att lära oss mer. har synpunkter på att personer med utländsk bakgrund använder vårdnadsbidrag i större utsträckning än genomsnittsbefolkningen. Då ska jag först säga att det är av dem som uppbär vårdnadsbidrag som har utländsk bakgrund. Av den totala befolkningen i vårt land är det som har utländsk bakgrund. Det innebär att det finns en svag överrepresentation i just denna grupp. Men om detta nu är ett argument, vilka andra reformer vill och ändra för att det är personer med utländsk bakgrund som tar del av dem? Är detta ett argument som du vill använda, alltså att det är personer som har en utländsk bakgrund som tar del av vissa reformer och att dessa reformer därför är fel? Är det ett argument som tycker är hållbart och sakligt i en diskussion om politiken som rör människors väl och ve? Jag vidhåller att har en övertro på vad man kan och framför allt vad man ska bestämma på politisk nivå. Det ligger så att säga i sakens natur att om man genomför en valfrihetsreform kommer människor att välja som de vill. Vi ska skapa förutsättningar som gör att dessa val görs på sjysta grunder. Vi lever i ett samhälle som inte är fullt ut jämställt. Så är det. Stora framsteg har gjorts, men väldigt mycket mer finns att göra, bland annat när det gäller fäders ansvarstagande för sina barn. Jag tror att jämställdhetsbonusen är en reform som kommer att spela en stor roll när det handlar om att göra så att fäder knyter an till sina barn och barn knyter an till sina fäder tidigare. Männen kommer att ta ett större ansvar, och det tror jag är viktigt och bra för kvinnor, men i första hand för barn, för män och för hela vår samhällsutveckling. Men en reform kommer inte att kunna ändra hela den situation som vi har med en bristande jämställdhet. Ger man människor fria val kommer de att bestämma själva. Då kan man som bestämma sig för att människor inte ska ha det fria valet utan att man ska göra efter en mall som eller en politisk majoritet bestämmer, och det tycker jag är fel. Min ingång är att människor vet sitt eget bästa och kan bestämma själva, och de ska ha makt och myndighet att göra det. 6 (V): Jag kan svara på socialministerns fråga om invandrade barn. Det är klart att det är ett problem om dessa barn så sent kommer ut och träffar barn som har svenska som modersmål därför att de sedan ska gå i samma skolor och klara sig på svenska på samma sätt som de svensktalande barnen ska göra. Det är klart att det är ett problem. Vårdnadsbidraget är ett problem i sig som vi ser det. När det gäller just jämställdhet och vårdnadsbidrag är det inte så noga med jämställdhetsarbetet. Det förstår vi. Det primära är att det är kvinnor som måste ha någon annan som försörjer dem som stannar hemma och tar hand om barnen. Att detta skulle vara bättre för barnen kan ni fortfarande inte visa. Det har ni ingen aning om. Det får vi möjligen veta , heter det. Ska SCB ta reda på hur det är med barnen? Det tycker jag verkar lite märkligt. Däremot är det inte okänt att socialminister inte bryr sig det minsta om det är bra eller dåligt ur ett jämställdhetsperspektiv. Jag är inte säker på om det var SCB som skulle titta på det eller om det var någon annan och om regeringen är intresserad av det när det gäller vårdnadsbidraget eller om det bara är den så kallade valfriheten som står i första rummet. Socialministern säger själv att det inte är ett mål med detta bidrag. I kallar man detta för spispremie. Det tycker jag är ganska bra. Det säger lite grann om vad det handlar om, att det inte är vare sig ett rättvist eller ett jämställt bidrag. Spispremien gäller inte för den som lever i en familj där någon är arbetslös. Spispremien gäller inte för den som inte har en annan försörjare. Spispremien gäller alltså inte för ensamstående. Hur ska man kunna leva på ? Den gäller inte om någon i hushållet har haft sjukpenning i . Denna spispremie premierar kvinnor som inte har arbete och kvinnor från andra länder som har en ännu längre väg till jobb än svenska kvinnor har. 7 Socialminister (KD): Jag tror att skulle vinna på att läsa igenom regelverket. Det finns tydliga begräsningar i det svenska regelverket som handlar om att man inte kan uppbära ersättningar från andra system som man uppbär vårdnadsbidrag. Om kritiken från är att regelverket är för snävt i får man lägga fram förslag som innebär att vi kan utvidga och göra det möjligt för fler att använda vårdnadsbidraget. Naturligtvis skulle jag med intresse ta del av sådana förslag. Men jämför inte här med som har ett helt annat system än det svenska! Vårdnadsbidraget är ett problem, säger . För vem är det ett problem? Är det ett problem för de föräldrar som väljer förskola? Nej, de barnen har laglig rätt till förskola. De som väljer så ska givetvis göra det. Är vårdnadsbidraget ett problem för de föräldrar som väljer det? Nej, de uppskattar vårdnadsbidraget väldigt mycket. Vi har gjort en första mätning av antalet. Fler kommer då vi kan fånga upp . Men för min del ligger framgången i vårdnadsbidragskonceptet inte i hur många som använder vårdnadsbidraget utan i att vi inför en valmöjlighet för människor. Jag tycker att det ligger någonting mycket betydelsefullt i att det finns ett utrymme för att göra val efter de egna förhållandena. Möjligen är vårdnadsbidraget ett problem för . Men för föräldrar innebär vårdnadsbidraget en utökad möjlighet att välja efter eget huvud och efter barnens behov. Att bryta med det som under en alltför handlat om att alla måste göra på samma sätt är, tycker jag, en mycket positiv och viktig reform. Vi har fått in ett litet mått av större rättvisa, och vi har fått in ett större mått av valfrihet. Det tror jag är bra för hela samhället. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på interpellation 2010/11:149 om Task Force 3-10 8 Försvarsminister (M): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att svensk militär inte sammanblandas med eller samverkar med Task Force 3-10. Task Force 3-10, TF 3-10, är baserad på Camp Marmal i provinsen . Marmalbasen tillhör ledningsnivån Regional Command North, det vill säga det norra regionala ISAF-kommandot. Det är den tyske befälhavaren för RCN som ansvarar för Marmalbasen, inte det svenskledda PRT Mazar-e . Svenska enheter har enligt Försvarsmakten ingen samverkan av något slag med Task Force 3-10. Således sker inget informationsutbyte mellan svenska enheter och Task Force 3-10. Svenska enheter, officerare och soldater har en direkt skyldighet att anmäla om folkrättsstridiga handlingar bevittnas. Detta sker både i ISAF:s kommandokedja och i den nationella ledningskedjan. 9 (V): Jag tackar försvarsministern för svaret. Denna debatt handlar om ett amerikanskt specialförband, TF 3-10 ett förband som står under direkta befäl. Det ingår inte i ISAF-styrkorna och agerar därmed inte på FN-mandat. En del av denna styrka är förlagd till Camp Marmal. Basen delas med framför allt tyska soldater, men även svensk militär är stationerad på basen. Task Force 3-10 beskrivs ibland som en dödspatrull. Dess uppdrag är capture or kill, tillfångata eller döda. De arbetar utifrån en lista Joint Prioritized Effects List, JPEL med mer än tvåtusen namn på personer som ska oskadliggöras. Uppgifter i tidningar som och visar hur det går till. försöker man inte ens tillfångata; man bara dödar. tar upp ganska välkända fall med många civila dödsoffer när TF 3-10 slagit till. En gång dödade man av misstag sju afghanska poliser. var det sju skolbarn på en skola på den afghanska landsbygden som fick sätta livet till. Förbandet och dess samröre i norra området har väckt stor debatt i som lämnat ut namn till JPEL. Minst en av de personerna har blivit dödad. Av tyska tidningar framgår att fler länder, okänt vilka, har lämnat ut namn till vad som ibland beskrivs som en dödslista. I sitt svar här förnekar försvarsministern samarbete eller informationsutbyte mellan svensk trupp och Task Force 3-10. Det är bra, för det vore mycket problematiskt om svensk trupp arbetade tillsammans med ett förband av nämnda typ. Det skulle göra oss medansvariga. bekräftar försvarsministern i sitt svar att han är medveten om Task Force 3-10 och dess existens och om att en del av förbandet finns på en bas där även svensk trupp är stationerad. Detta skiljer sig från tidigare presskommentarer från Försvarsmakten. Jag har några följdfrågor: 1.Som försvarsministern vet agerar även svenska specialförband i . Inte minst gäller det spaning. Även FRA finns, såvitt jag vet, på plats i . Kan försvarsministern garantera att inte heller dessa specialförband har samarbetat eller samarbetar med amerikanska specialstyrkor av den typ som det här är fråga om eller sänder information till dem? 2.Den svenska underrättelsesektionen i Mazar-e rapporterar sina underrättelser till Regional Command North. De finns på Camp Marmal. Där finns även Task Force 3-10. Hur kan försvarsministern veta att de uppgifter som den svenska underrättelsesektionen sänder in inte förs vidare och att namn från de svenska underrättelserna inte hamnar på JPEL? 3.Det är beslutat att den svenska styrkan i ska inlemmas i Natos kommunikationssystem som bygger på krypterad kommunikation över . Det här systemet gäller inte bara ISAF-styrkor utan även OEF-styrkor som tillhör Nato. Är det inte så, försvarsministern, att amerikanerna därmed i praktiken kommer att få tillgång till all information som de svenska trupperna väljer att sända över detta Natos kommunikationssystem? 10 (V): När jag talade med om den här interpellationen blev jag intresserad av att få veta lite grann i denna brännande fråga. Efter att ha sett det svar som försvarsministern nu avgett blir jag inte förvånad vi har ju sett det förut men svaret är väldigt kort och egentligen intetsägande. Allting förnekas, men de frågor som ställt här kommer försvarsministern säkert att försöka svara på. Också jag har några kommentarer och även några frågor i sammanhanget. I långa stycken är svenskt försvar på väg att omdanas. Vi håller ju på att ta bort värnplikten och få in en yrkesarmé. Det gäller också annat som kopplas till utvecklingen av vårt försvar EU-kopplingen och en större koppling till samarbete exempelvis med Nato och därmed kanske också med . Det framkallar ett antal frågor om underrättelseverksamhet tillsammans med andra länder. Det finns ett hemlighetsmakeri kring detta som reser en massa frågor om vad vi kan få ut, vilken information vi kan få om det som händer och hur utbytet sker samt om det faktiskt är så att deltar i utbyte av information som drabbar människor som kan vara oskyldiga och som drabbar människor som finns runt omkring dem som kanske är skyldiga. I fråga om det här samarbetet i , om det nu finns ett sådant, en brännande fråga i , kan man se hur vi i får rätt i vår slutsats om att saker som görs om det nu är så att dödspatruller åker ut och urskillningslöst dödar människor får motsatt effekt. Det skapar en mycket större förståelse och sympati för de talibaner i som är motståndare framför allt till . Vad ligger i detta? Vad gör vi i , och vad tycker vi i om detta? Står vi upp för de mänskliga rättigheterna, folkrätten och sådant, eller är vi medlöpare i en process som kanske pågår? Detta är naturligtvis viktigt med tanke på framtida aktiviteter både i och på andra ställen. Vår försvarsmakt måste på något sätt ta ställning till hur vi arbetar, hur vi gör, och till vilka vi samarbetar med och vilka vi tar ställning för. De frågor som här lyft fram är definitivt centrala i sammanhanget. Är det så att vi har ett samarbete? Är det så att svenska specialförband finns med på ett sådant sätt att det innebär att vi samarbetar med andra makter underrättelsesektioner? Framför allt är, tycker jag, kopplingen till besvärlig. är en stormakt som på alla sätt visar vad de vill i världen. I alla lägen vill de försvara sina intressen. Det gör, anser jag, att det hela blir mycket problematiskt. Därför skulle också jag här vilja ha svar på de frågor som ställt. 11 Försvarsminister (M): Ledamöter i ställer i regel interpellationer för att få svar på de frågor man för fram i sin interpellation. Alla frågor i interpellationen, både den direkt uttryckta och de implicita, indirekta frågorna, är entydigt besvarade: Någon sammanblandning mellan och Task Force 3-10 har inte skett. Detta är dock, herr talman, inte syfte. Det är entydigt så att det handlar om någonting annat, nämligen att så split och misstro mot den svenska insatsen i . Jag vill gratulera till ett väl genomfört mediespel inför denna interpellationsdebatt. Dock har i dagens skrivit en helt exempellös artikel gällande den svenska insatsen. Han säger å ena sidan att det enligt Vänstern aldrig har förekommit uppgifter om att svenska soldater har agerat fel så långt allt väl.