prot · GY09103 · 2011-05-17 00:00:00 — Både för omvärlden, det vill säga för människor som ännu inte ens är i närheten av pensionsålder, och för det politiska systemets trovärdighet är det mycket viktigt att vi säger att vi står upp för ingångna överenskommelser, vårdar dem, står bakom dem och respekterar spelreglerna. Den som föreslår att vi ska riva upp fundamentala delar av pensionsöverenskommelsen att inbetalda avgifter genererar rätt till framtida utbetalningar, att vi har en blandning av fördelningssystem och premiepension kommer inte att kunna vinna gehör. Man kan göra valet att som stå utanför överenskommelsen. Att man inte är med i Pensionsgruppen som formaliserat har till uppgift att vårda den rätt unika överenskommelsen är ingenting konstigt. Jag uppfattar också av interpellantens resonemang att det inte var aktuellt att ändra tidigare ställningstagande, att pensionsöverenskommelsen i grund och botten står för någonting som interpellanten inte gillar. Grunden för pensionsöverenskommelsen ligger fast. Spelreglerna är tydliga. Allting är ändringsbart inom ramen för den gemensamma överenskommelsen, och Pensionsgruppens uttryckliga uppdrag är att vårda, följa, följa upp. Precis det sysslar vi med, tycker jag, i betydande samstämmighet ibland med olika grundläggande åsikter men med en gemensam ståndpunkt att överenskommelsen ska vårdas och att vi har mycket att göra inom ramen för överenskommelsen. 71 (V): Det är intressant att höra det som sägs. Eftersom vi inte var med på pensionsöverenskommelsen det fanns delar i den som vi inte kunde ställa upp på känns det lite grann som om man inte får tala om fenomenet, alltså hur våra pensioner ser ut. I min interpellation skriver jag inte, och jag sade det inte heller i mitt tidigare inlägg, att vi vill riva upp hela pensionsöverenskommelsen, att vi vill starta en utredning om hur en ny pensionsöverenskommelse skulle kunna se ut. Det jag skriver och det vi tycker, och där har vi alla sex pensionärsorganisationer bakom oss liksom bland annat flera fackförbund, är att man borde göra en ordentlig genomlysning, det vill säga en utvärdering av det pensionssystem som vi har . Jag har inte sagt att vi vill att det ska vara på just det här sättet, och jag tror faktiskt att det är en krångligare materia än att vi kan stå här och låtsas förhandla om vilka bitar vi vill ha med och inte. Det är ingen hemlighet, som jag sade tidigare, att man inte är nöjd med utvecklingen. Att då Pensionsgruppen sitter i sina rum och diskuterar AP-fonderna, premiepensionssystemet och alltihop är en sak. Men vad vi vill ha, och vad flera med oss vill ha, är en bred genomlysning, en riktig utvärdering, så att man får i gång en ordentlig diskussion kring pensionssystemet, som vi tyvärr inte får de unga att intressera sig för. Det tycker jag skulle vara värt att titta på. Vi stämmer inte överens med LO till alla delar, till exempel. Jag tycker att man skulle kunna titta på livsinkomstprincipen. Det är bara ett medskick, som jag vet inte hamnar i god jord. Men unga kommer in på arbetsmarknaden allt senare, eftersom arbetslösheten för ungdomar är skyhög. Om man då ska ha som bas för hur man ska räkna pensionerna är det få som kommer att kunna uppnå det. Det ser inte särskilt ljust ut. Man ser att våra ålderspensioner inte står sig i jämförelser. vet jag att vi inte ska prata procentsatser, men i jämförelse med till exempel och ser utvecklingen sämre ut för de svenska ålderspensionärerna. Där hamnar man på av genomsnittslönen , medan man i hamnar på 69 och i på . Sådant gör naturligtvis att pensionärsorganisationer reagerar. Det vore väldigt bra om 80-talister, 90-talister och andra också förstod att man kommer att komma dit. Finn sade att varannan som föds blir . Vi får väl hoppas att inte alla blir sjuka på pensionsdagen, men det är klart att det är fler som ska ha pension. Det är klart att man måste titta över det. Men framför allt måste man väl se till att fler kan arbeta till nuvarande pensionstid. LO-arbetare, till exempel, pensionerar sig ofta strax efter 60, om de håller så . LO-kvinnorna går ofta . En stor grupp går i förtidspension redan . De är utslitna. Sådana delar måste man också titta på. Jag förstår inte vad det är som är så svårt med en utvärdering. 72 FINN (M): nämner många bra honnörsord i sin interpellation. Här skrivs att solidaritet mellan generationerna bör vara en utgångspunkt för ett stabilt pensionssystem. Lite längre ned talar interpellanten om att dagens system skulle vara underfinansierat. Det ligger väl underförstått att tänker sig någon lösning som på något sätt skapar ett stabilt pensionssystem och har en bättre finansiering. Det var därför som jag i mitt förra inlägg ställde en fråga. På alla andra utgiftsområden ligger i topp vad det gäller utgifter. Frågan är då hur man ska kunna hitta fram till en tryggare lösning än det system som påstås vara underfinansierat. Det är viktigt, herr talman, att slå fast att det svenska pensionssystemet bygger på att det är den generation som arbetar som betalar in lejonparten av det som utfaller som pensioner till dem som är pensionärer, och så är det tänkt att fortsätta. Några andra förslag har jag i alla fall inte hört. Detta innebär att det är väldigt viktigt att ha en arbetslinje, att trygga att människor arbetar. Det var därför jag kommenterade detta. Med det sjukförsäkringsförslag som har är det egentligen en återgång till ett massutanförskap där man inte är med och bidrar till pensionsutvecklingen. Då kan man raljera kring PPM-systemet och säga att det är en dålig avkastning och så vidare. Den typen av förvaltning är fortfarande långsiktigt ofta väldigt vinstgivande, om man ser det över långa konjunkturcykler som det handlar om när det gäller att bygga upp pensionssystem. Dessutom är det lite förvånande, som jag sade, med alla andra utgifter som föreslår, inte minst på områden som sjukförsäkringen och sjukvården, där man också tänker sig att återgå till en gammal ineffektiv modell som har provats i samhällen. Där har de inte haft den mest effektiva vården. Man är kanske inte heller beredd att titta över pensionsåldern trots det faktum att vi nu har en åldrande befolkning som lever . Det är en ekvation som jag har svårt att få att gå ihop. 73 Statsrådet (M): Jag tycker att det slås in lite öppna dörrar. För en del av de saker interpellanten efterlyser är precis, bokstavligt talat, de saker som det nu pågår rätt intensiva analyser kring. tog jag personligen initiativ till precis detta med åldersfrågan, kopplat till arbetsmiljöfrågan, det vill säga: Hur kan alla åldrar förflyttas en bit uppåt i takt med ökad medellivslängd det gäller även dem som lämnar i en sådan tid att de inte ens kommer i närheten av pensionsåldern? Det är en fundamental del om man har ett pensionssystem som är ekonomiskt stabilt för statsmakterna också. Självklart diskuterar jag mer än gärna dessa frågor. Jag tycker att det i grund och botten är mycket bra om vi diskuterar pensionsfrågor mer. Pensionsgruppen har ett mycket formaliserat uppdrag att vårda pensionsöverenskommelsen, ingenting annat än så. Ju vitalare diskussion vi har i pensionfrågor, desto bättre tycker jag att det är. Det är bra att det debatteras. Jag tycker att det är bra att pensionärsorganisationer gör det. Det är bra att fackliga organisationer gör det. Det är bra att arbetsgivarorganisationer gör det. Det är för lite diskussion, totalt sett, om en så fundamental del av svensk välfärdspolitik. Personligen tycker jag att det är för mycket fokus på de rosa sidornas pensionsfrågor, som en finansmarknadsfrågeställning, och för lite på frågor om pensioner som ett långsiktigt stabilt välfärdsåtagande. Det är nämligen i den egenskapen som vi just nu väcker mest internationellt intresse. Ganska många länder som har betydligt vidlyftigare löften om framtida andel av inkomsten ifrågasätts , medan våra mer sparsmakade och realistiska föreställningar om långsiktiga spelregler ofta uppfattas som väldigt genomtänkta. Det betyder inte att vi är felfria. Det här är inte på något sätt något trolleri, utan det finns en fundamental fråga som alla har skäl att ställa sig inom ramen för att det är den egna livsinkomsten som ytterst avgör hur mycket pensionsrättigheter man får på sluttampen. Hur mycket vill man behålla nu för konsumtion? Hur mycket vill man sätta av för framtida pension? En del av det kan vara lagstadgat och tvingande. Annat kan man göra individuellt, frivilligt och med helt olika bedömningar bakom. Det är det vi pratar om . Jag har full respekt för den som tycker att vi borde gå från till . Jag delar inte den ståndpunkten. Den som vill, individuellt, kan göra den sortens avsättningar själv. Den grundläggande idén är att vi måste enas om ett basalt nationellt åtagande som gäller lika för alla, och det ligger just nu på . Men det är inte skrivet i sten. Det kan mycket väl diskuteras. Men det är fortfarande en fråga om att ta från dagens konsumtionsutrymme, dagens disponibla inkomster, och i stället sätta av för framtida pensioner. Det är en mycket öppen fråga. Allra sist tycker jag att man ska minnas en sak när vi pratar om allmän pension. Jag tror att vi i politiken ibland tenderar att överskatta oss själva en smula. Pension är bokstavligt talat ett tredelat ansvar. Det är den allmänna pensionen. Det är för av svenska medarbetare avtalspension, en ganska viktig och växande del. Och det är för ganska många också en privat pension. Det finns ett gemensamt regelverk, men i grund och botten är det den enskilda, staten och arbetsmarknadens parter som äger hela pensionssystemet. Tänker man bort en part skapar man därför en sned bild av det samlade pensionsåtagandet. Därför är transparensen viktig. Det handlar om att veta vad det är vi ger oss in på. Ska människor ha en realistisk chans att fatta beslut om framtida sparande och hur länge de ska arbeta heltid eller deltid måste de naturligtvis ha full koll på vilka pensionstillgodohavanden de har arbetat upp och vad de genererar i framtida pension. Där finns det mycket mer att göra. Därför har jag varit ivrig att säga att det orangea kuvertet var en bra början, . Det räcker absolut inte . 74 (V): Det är nästan lite komiskt när ministern säger att man måste ha full koll på vilken pension man får. Om det är någonting som man inte har är det full koll på vilken pension man har, för man spelar liksom roulett med delar av sin kommande pension. Det är en av de delar som vi kritiserar pensionärsorganisationer och andra gör det också. Det handlar alltså om de pengar som av oss placerar. Resten, som låter bli, låter fondförvaltare göra det. Det är alltså lite knepigt att säga att man har full koll och att man kan skaffa sig full koll. Nej, man kan inte skaffa sig full koll när man ska spela med delar av sina pensionspengar på börsen och hoppas att det går uppåt. Men det kan lika gärna gå nedåt. Jag vet inte riktigt vad ministern menar med att det ska vara lika för alla. Jag tror att jag förstår att det är livsinkomstprincipen. Tyvärr är det inte lika för alla. Det är inte lika för kvinnor och män , även om vi som är här gärna skulle önska att det vore så. Därför är livsinkomstprincipen en svårighet för att man ska kunna få solidariska pensioner. Finn säger att vi har föreslagit utgifter här och utgifter där och bara vill tillbaka till det gamla. Jag har i min interpellation inte föreslagit en enda skarp åtgärd. Jag har däremot föreslagit en utvärdering av det nuvarande pensionssystemet. Nåväl, en utvärdering ska människor jobba med, så det är klart att det blir utgifter. Men jag förstår att det inte var det som Finn menade. Jag bara beklagar att vi inte kan få en parlamentarisk utvärdering där vi har full insyn i stället för en liten grupp som sitter och gruppar för sig själv. 75 Statsrådet (M): Jag vet inte om det är så stor idé, ärligt talat. Ni är emot hela det nuvarande pensionssystemet; det framgår. Ni tycker inte om fonderade inslag; det framgår. Ni är missnöjda med att ni inte får bestämma hur vi som gjorde överenskommelsen utvecklar den. Ja, så är det. Jag tänker inte ändra på den saken. Jag tycker att du slår in helt öppna dörrar i de seriösa frågor du tar upp. Tydligheten, transparensen, kunskaperna allt detta är precis den sortens frågor som vi har lyft fram för att vi tycker att det inte räcker. var det orangea kuvertet en unik insats. Staten tydliggjorde den enskildes upparbetade pensionsrättigheter. har det blivit en årlig påminnelse om att man inte vet tillräckligt mycket om vilken pension man kommer att få . Så kan vi inte ha det. Det är därför vi arbetar med att se till att alla pension, avtalspension och allmän pension går in på samma ställe och att vi gör allt vi kan för att tillgodose att var och en ska få full tillgång till information om sina egna pensionstillgodohavanden. Det vore världsunikt i så fall, men det är nödvändigt i ett läge där vi menar att var och en har ett väsentligt eget ansvar att ta för sin framtida pension. Men det här är bara meningsfulla synpunkter om man i grund och botten menar att vi ska ha ett pensionssystem av ungefär det slag vi har. Om man egentligen vill gå tillbaka till ett gammaldags fördelningssystem som bara bygger på förmånsbaserade rättigheter har det ingen betydelse. Då kan man bara taxera ut den pension man vill ha för den generation som är aktuell. Det fanns goda skäl för oss att överge det systemet. Och det fanns säkert goda skäl för er att inte vilja vara med i den överenskommelsen. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Motioner 2010/11:U16 och U17 till utrikesutskottet 14 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2010/11:NU24 betänkande 2010/11:AU8 betänkande 2010/11:JuU26 utlåtande /11:SkU25 betänkande 2010/11:TU20 Miljö- och jordbruksutskottets betänkanden /11:MJU25 och MJU26 15 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2010/11:FPM109 om bolagsstyrning KOM(2011)164 till civilutskottet Anmäldes och bordlades Motion med anledning av prop. 2010/11:133 Vissa förändringar av trängselskatten i /11:Sk3 av och (SD) utlåtande /11:UbU15 om ett gemensamt strategiskt ramverk för EU:s finansiering av forskning och innovation betänkande 2010/11:TU23 Genomförandet av tredje sjösäkerhetspaketet del 2 betänkande 2010/11:CU24 Kompletterande bestämmelser till EU:s underhållsförordning betänkanden /11:UU3 Strategisk exportkontroll 2010 krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden samt genomförande av direktiv om överföring av krigsmateriel 2010/11:UU10 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen betänkanden /11:KU21 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen /11:KU30 En ny instruktion för riksdagsförvaltningen 2010/11:KU31 Förkortad lagrådsperiod, m.m. betänkanden /11:FiU25 Moderniserade regler för avvecklingssystem och finansiella säkerheter 2010/11:FiU35 årsredovisning betänkanden /11:NU19 Utländsk näringsverksamhet i /11:NU22 En ny energimärkningslag 2010/11:NU25 Ny lag om ackreditering och teknisk kontroll 17 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2010/11:384 Fungerande telefoni i glesbygd av (S) till statsrådet (C) 2010/11:385 servicekontor av (S) till statsrådet (M) 2010/11:386 Flygförbindelsen ÖstersundUmeå och tillgång till specialistsjukvård av (S) till statsrådet (M) 2010/11:387 Tillgängligheten till specialistsjukvård av (S) till statsrådet (M) 2010/11:388 Fungerande ersättningssystem av (S) till statsrådet (C) 2010/11:389 Rekrytering av nya medarbetare till yrken inom vård och omsorg av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2010/11:390 Fungerande telefoni för medborgarna av (S) till statsrådet (C) 2010/11:391 Klimatpolitiken och den mellansvenska fossilgasledningen av (MP) till närings- och energiminister (C) 2010/11:392 utsläppstak av (V) till statsrådet (M) Interpellationer inkomna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . Interpellationer inkomna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 18 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2010/11:513 Hungerstrejkande flyktingar från av (S) till statsrådet (M) 2010/11:514 Det statliga ansvaret vid bevarandet av viktiga kulturarvs samlingar av (S) till kultur- och idrottsminister (M) 2010/11:515 Företagsfrämjande åtgärder av Per Åsling (C) till statsrådet (M) 2010/11:516 Företagsfrämjande åtgärder av Per Åsling (C) till utbildningsminister (FP) 2010/11:517 Företagsfrämjande åtgärder av Per Åsling (C) till statsrådet (M) 2010/11:518 Företagsfrämjande åtgärder av Per Åsling (C) till närings- och energiminister (C) 2010/11:519 Företagsfrämjande åtgärder av Per Åsling (C) till miljöminister (C) 2010/11:520 Företagsfrämjande åtgärder av Per Åsling (C) till landsbygdsminister (C) 2010/11:521 Företagsfrämjande åtgärder av Per Åsling (C) till kultur- och idrottsminister (M) 2010/11:522 Företagsfrämjande åtgärder av Per Åsling (C) till justitieminister (M) 2010/11:523 Företagsfrämjande åtgärder av Per Åsling (C) till finansminister (M) 2010/11:524 Företagsfrämjande åtgärder av Per Åsling (C) till arbetsmarknadsminister (M) 2010/11:525 Företagsfrämjande åtgärder av Per Åsling (C) till statsminister (M) 2010/11:526 Rätten till sjukpenning och föräldrapenning vid resa utomlands av (S) till statsrådet (M) 2010/11:527 och resursanvändning av (FP) till statsrådet (FP) Frågor inkomna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . Övriga frågor redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 19 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2010/11:476 Generella regler mot skatteläckage av (V) till finansminister (M) 2010/11:484 Reducerad skatt för företag inom tjänstesektorn av (FP) till finansminister (M) 2010/11:492 Skattefusk i torghandel av (S) till finansminister (M) 2010/11:462 Valet i av (S) till utrikesminister (M) 2010/11:486 Syriska regeringens övervåld mot befolkningen av (C) till utrikesminister (M) 2010/11:480 Insatser för personer som har en svag ställning på bostadsmarknaden av (S) till statsrådet (KD) Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 20 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.