prot · GY09116 · 2011-06-15 00:00:00 — Medlare ska ha tystnadsplikt, och det som kommits överens om genom medling ska kunna förklaras verkställbart av en tingsrätt. Medling är bra och en väg som ska prövas. Remissinstanserna delar åsikten att vi behöver agera för att öka användningen av medling och förlikning. Det finns, som sagt, mycket att vinna på att parterna i en tvist kan lösa den genom att ta hjälp av en opartisk medlare i stället för att behöva hamna i domstol. Trots att det finns goda skäl att lösa tvister på frivillig väg och att de allra flesta är positiva finns det en stor okunskap om metoden. Genom att det nu blir tydligare vilka regler som egentligen gäller och att vi ökar möjligheten att komma överens och få verkställbarhet är vi övertygade om att medling kommer att bli mer attraktivt. Medlarens roll är mycket viktig då den har till uppgift att försöka få parterna att komma överens. Medlaren kan agera mer fritt än en domare i och med att den inte har till uppgift att döma. Det finns kompetenta medlare, och det är en viktig förutsättning för att medling ska kunna bli mer vanligt. Medling uppmärksammas alltmer i olika sammanhang, vilket borde motverka bristen på medlare. får också i uppdrag att föra en förteckning över medlare samt ge information om medling och om uppförandekoder för medlare. Vår förhoppning är att de förändringar som genomförs ska undanröja de hinder som finns, så att fler tvister ska kunna lösas på frivillig väg. har lämnat in en motion där de yrkar på att denna medlingslag också ska gälla för vårdnads- och umgängestvister. Jag som själv har jobbat som jurist och haft en del klienter som haft vårdnads- och umgängestvister tycker att det finns mycket mer att göra på detta område. Medling är bra, och i flera fall vore det önskvärt att det används i större utsträckning, men såsom tydligt framgår av betänkandet och propositionen skulle ett utvidgat användningsområde inte vara den bästa vägen i detta fall. Verkställighet för domarna fungerar nämligen i så fall inte, eftersom man kringgår II-förordningen. Likaså finns möjligheter till medling genom familjerätten på socialförvaltningen, och dessa finns i varje kommun. Det sades i replikskiftet här att det som är ett problem gällande familjerätten är att man inte är mer processande. Då måste jag säga att jag tycker att det är konstigt, för det är precis det en medlare ska göra. Den ska inte vara processande, utan den ska försöka se till att man inte behöver gå in i en process, vilket ett domstolsförfarande betyder. Det står som sagt uttryckligen att medlemsdirektivet inte ska gälla i frågan om rättigheter som parterna själv inte förfogar över, såsom familjerättsliga rättigheter och skyldigheter. Denna lagstiftning tar först och främst fasta på en helt annan problematik. Därför yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationen. I detta anförande instämde (M). 183 (M): Vi står här med anledning av regeringens proposition om medling och förlikning. Det kan tyckas som en smal fråga, men på ett principiellt plan ska den inte underskattas. Att människor i vårt samhälle kan komma överens om allt från stort till smått är nämligen långt ifrån en smal sak utan en förutsättning för att samhället ska fungera. I och med denna proposition gör regeringen en ansträngning för att parter i dispositiva tvistemål ges ökade möjligheter att just komma överens. Propositionen utgör en implementering av och rådets direktiv /52/EG. Det handlar bland annat om en ny lag om medling som tydliggör underrättens skyldighet att verka för att saken avgörs just genom medling. Genom ett sådant förfarande blir det sedan domstolens uppgift att endast stadfästa det parterna har kommit överens om. Fördelarna med detta framstår tydligt som uppenbara, nämligen att det faktum att det är parterna själva som ska komma överens i sin tur ökar benägenheten att följa det man har kommit överens om. Det är således fördelaktigt både ur ett samhällsekonomiskt perspektiv och ur en processekonomisk aspekt. Den föreslagna lagstiftningen tar enbart sikte på dispositiva tvistemål, av den anledningen att det bara är i dispositiva tvistemål parterna själva äger fritt att förfoga över saken. Det är bara i dispositiva tvistemål parterna kan välja att dra sig tillbaka från en domstolsförhandling, till exempel, till skillnad från i indispositiva tvistemål. har lagt fram en motion som tar sikte på att de bestämmelser vi nu vill införa i dispositiva tvistemål även ska gälla i vårdnads- och umgängesmål, som är indispositiva. Det man missar där är någonting väldigt viktigt, nämligen det faktum att det i indispositiva tvistemål inte bara är parternas sak utan också finns ett tredjemansintresse man måste ta hänsyn till barnens. Detta är portalstadgandet i , vilket innebär att det är fullt nödvändigt för domstolen att alltjämt göra en materiell prövning av det som framkommit under processen. Det finns , vilket har nämnts här, möjlighet att bedriva medling i familjerättsliga mål. Det är då domstolen som förordnar, och alltjämt gör domstolen en materiell prövning av vad som har framkommit under förhandlingarna i motsats till om man till exempel bråkar om pengar, där det bara är parternas sak vad som har framkommit under medlingen. Så är inte fallet när det till exempel rör barn och deras relation till föräldrarna. Vill att vi ska frånta svenska domstolar möjligheten att göra en materiell prövning av de fakta som ligger på bordet i ett familjerättsmål? Det framstår som en ganska märklig ordning om vi skulle ha det på det sättet. Tänk till exempel den situationen att två föräldrar som ska separera och som tvistar om vem som ska få vårdnaden om barnet befinner sig i den situationen att en av föräldrarna har möjlighet att utöva någon form av utpressning. Är det då rimligt att vi till de här två föräldrarna ska lämna ansvaret att avgöra vem som ska medla om utgången när det gäller vem som ska ha vårdnaden om deras barn, utan att domstolen sedan ska få göra en självständig prövning av huruvida denna medling är bra för barnet eller inte? Jag har mycket svårt att se hur detta skulle vara förenligt med den svenska rättsordningen. Det är vidare märkligt, kan man tycka, hur väljer att i sin motion lite så där skohornsaktigt argumentera för att detta nog går att klämma in i propositionen bara för att EU-direktiv inte uttryckligen förbjuder det. Det är inte riktigt så brukar förhålla sig till EU-rättsakter, men detta kanske är en ny ordning vi nu får se. Jag skulle med dessa frågor till vilja yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motion. (Applåder) I detta anförande instämde , , och (alla M). 184 (SD) replik: Jag måste säga att jag är lite förvånad över det jag hör. Vi måste ändå vara ense om att kan föräldrar komma överens innan man går till domstol är det väl det bästa också för barnen. Det värsta är när vårdnadsstriderna blir långvariga och kan pågå . Vi vet att barn far illa i sådana här långvariga vårdnadsmål. Det finns en stor psykisk ohälsa bland barn och ungdomar. Ett bra sätt att förebygga det kan vara att erbjuda medling för att man inom den modell vi har ska kunna komma överens på ett tidigare stadium och därmed förebygga annan skada. Men det är inte bara det. Mot bakgrund av hur mycket advokater, domare med mera kostar när vårdnadsstriderna drar ut , med interimistiska beslut och en huvudförhandling som kan ligga fram i tiden, tror jag inte att medling skulle innebära ökade kostnader, utan tvärsom. Det kommer att påverka individen på bästa möjliga sätt. Tillämplig lagstiftning vill jag återkomma till: Man kan helt enkelt ändra lagen så att föräldrarna kan påverkas till att fatta ett eget beslut i ett så tidigt stadium som möjligt. Jag vill åter yrka bifall till reservationen. 185 (M) replik: Man måste fråga sig: Var finns barnperspektivet hos ? Naturligtvis är det önskvärt att föräldrar kan komma överens i godan ro utan att behöva ta saken till domstol. Men vi ska komma ihåg att lagstiftningen och det direktiv som lagen syftar till att implementera tar sin utgångspunkt i juridiska personer som tvistar om pengar, inte människor som tvistar om barn. Trots det vill rakt av implementera den i indispositiva tvistemål som den inte alls är utformad för. Det är ett mycket dåligt sätt att stifta lag på. 186 (SD) replik: Kort sagt vill jag återkomma till att kan vi minska konflikter, med påföljande konflikter, gagnar det barnperspektivet i första hand. Jag vill fortsätta att förorda den här modellen. 187 (M) replik: Hela syftet med den familjerättsliga lagstiftning vi har och med indispositiva tvistemål är att parterna inte förfogar över hela saken, det vill säga över hela det tvistade ärendet. Vissa saker måste vara upp till domstol att pröva materiellt. Den här propositionen tar som utgångspunkt att domstolen ska slippa göra materiella prövningar, att det enbart är den av parterna utsedda medlaren som ska ansvara för ärendet till dess att parterna kommer överens. När så sker stadfäster domstolen utfallet. I fall där parterna inte äger hela frågan själva, det vill säga när det finns ett tredje intresse som inte är part, i det här fallet barnet, vidhåller jag att domstolen måste göra en materiell prövning när det gått så långt att det har blivit en tvist. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 19 § Domstolarnas handläggning av ärenden Föredrogs justitieutskottets betänkande 2010/11:JuU24 Domstolarnas handläggning av ärenden (prop. 2010/11:119). 188 (C): Det känns lite udda att gå upp i talarstolen som enda anmälda talare i debatten, men även om propositionen Domstolarnas handläggning av ärenden är omotionerad och alla är överens tycker jag att det är värt att ta i anspråk för att berätta om vad förslaget innebär. Man skulle kunna tro att domstolar enbart sysslar med dömande verksamhet, men så är det faktiskt inte. Det förslag som vi nu har framför oss innebär att ca 26 000 ärenden som hanteras i domstol flyttas över från tingsrätt till någon förvaltningsmyndighet. Detta är fortsättningen på det vi redan har börjat med, nämligen att renodla domstolarnas roll. har till exempel de fastighetsrättsliga inskrivningsärendena flyttats till Lantmäteriet, ärenden om bouppteckningar och dödförklaring har överförts till och så vidare. Det vi nu gör när vi flyttar dessa ärenden till förvaltningsmyndighet innebär att ska ta över ärenden om att en tillgång i vissa fall ska tillfalla Allmänna arvsfonden, förordna ersättare för styrelseledamöter i aktiebolag, förordna god man vid inlösen av minoritetsaktier samt vissa ärenden om likvidation av finansiella företag. Vidare ligger i förslaget att ska ta över handläggningen av ärenden om dödande av förkommen handling. övertar handläggningen av registreringsärenden enligt , det vill säga bodelning, äktenskapsförord med mera. Handläggningen av ärenden om fingerade personuppgifter flyttas från till , och tar över handläggningen av ärenden om synemän enligt jordabalken. För de allra flesta av oss är detta frågor som vi aldrig kommer att bli berörda av även om det är 26 000 ärenden . Om någon tycker att det är konstigt att man flyttar från en tingsrätt till en förvaltningsmyndighet ska jag säga att den enskildes rättssäkerhet och rätten till domstolsprövning ändå garanteras genom möjligheten att överklaga förvaltningsmyndighetens beslut. De här lagändringarna kommer att träda i kraft . Med detta vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet. I detta anförande instämde (M). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 20 § Genomförande av Prümrådsbeslutet automatiserat uppgiftsutbyte Föredrogs justitieutskottets betänkande 2010/11:JuU15 Genomförande av Prümrådsbeslutet automatiserat uppgiftsutbyte (prop. 2010/11:129). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades EU-dokument KOM(2011)327 det ömsesidiga förtroendet inom det europeiska rättsliga området en grönbok om tillämpningen av EU:s straffrättsliga lagstiftning på frågor som rör frihetsberövande Motion med anledning av prop. 2010/11:150 Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet 2010/11:Fi16 av och (SD) 22 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2010/11:588 Fontänhusens framtida finansiering av i (S) till socialminister (KD) 2010/11:589 politiska fångar av (KD) till utrikesminister (M) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 23 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2010/11:572 Arbetslöshet bland unga vuxna med utländsk bakgrund av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2010/11:573 Försörjning av läkemedel till sjukvårdsinrättningar av (S) till socialminister (KD) 2010/11:574 Åtgärder mot brister i producentansvaret av (S) till miljöminister (C) 2010/11:575 Patientinformation inom vård och omsorg av (S) till statsrådet (KD) 2010/11:576 Framtiden för av (FP) till försvarsminister (M) 2010/11:582 Samverkan kring ungdomar som avbryter gymnasiestudierna av (MP) till arbetsmarknadsminister (M) 2010/11:583 Adoptioner från och jämställdhetsbonus av (S) till socialminister (KD) Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 24 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till och med 1 § anf. 57 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 1 § anf. 113 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 13 § anf. 146 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 17 § anf. 163 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.