prot · GY0957 · 2011-02-10 00:00:00 — Om det visar sig att det saknas rutiner och nationellt stöd för placeringar, är det då regeringens mening att vidta åtgärder och inrätta någon form av direktiv och riktlinjer för hur kommuner ska behandla dessa viktiga frågor för att undvika att detta fortsätter hända? 84 Socialminister (KD): Den fråga tar upp är allvarlig. I de fall som det offentliga genom beslut tar hand om barn följer en absolut skyldighet att säkerställa att barnet får tryggast möjliga uppväxt. När det gäller placeringar har vi en absolut skyldighet att säkerställa att barn i varje enskilt led behandlas på bästa möjliga sätt och får en trygg uppväxt. Det som överlämnas nu och handlar om händelser i historisk tid, under kanske i , är en mörk del av den svenska historien. Vi har givetvis ett ansvar för att detta inte ska upprepas . Därför händer det just nu mycket i Kommunsverige för att förbättra rutinerna omkring detta för att genom öppna jämförelser följa upp och säkerställa att inget barn far illa. Det är dock självklart så att om utvecklingen går åt fel håll och det upptäcks fler brister ska regeringen vara beredd att vidta nödvändiga mått och steg för att stå på barnens sida. 85 (SD): Jag tackar socialministern för svaret. Man ska dock komma ihåg att detta inte bara är något som har hänt, utan av vad som framkommer i medierna visar kommunenkäten att det fortfarande förekommer i stor omfattning runt om i landets kommuner. Jag tolkar socialministerns svar som att regeringen är beredd att vidta de åtgärder som krävs för att stävja detta, och det är glädjande. 86 Socialminister (KD): Det är alldeles bestämt så som säger, nämligen att detta också förekommer . För det har i första hand kommunerna ett stort ansvar, men regeringen följer det noga. Krävs det ytterligare åtgärder är regeringen givetvis beredd att vidta sådana. 87 (FP): Min fråga riktar sig till försvarsminister . tillbaka bereds inom Försvarsmakten ett möjligt större förmågelyft avseende det svenska stridsflyget. Detta är, som alla förstår, ett beslut vars ekonomiska dimensioner inte kan beskrivas på annat sätt än som monumentala. Det är väl över huvud taget svårt att tänka sig något aktuellt statligt investeringsbeslut som är lika vittgående och långsiktigt. Det kommer att få betydelse inte bara för det samlade luftförsvaret av utan sannolikt också för övriga stridskrafter inom Försvarsmakten. Mot denna bakgrund vill jag fråga försvarsministern vilka åtgärder han är beredd att vidta för att den beslutsprocess som väntar i regering och riksdag blir så allsidig och öppen som möjligt. 88 Försvarsminister (M): Det svenska stridsflyget är helt centralt för försvaret av . Det är helt centralt för försvarspolitikens närområdesperspektiv. Vi är i en situation där har ett flygvapen som är dubbelt så stort som våra grannländers. Vi kommer att ha 100 CD, tittar på att anskaffa 48 nya plan, omkring 3548 och ligger på 60. Detta är kärnan i försvaret av . Min bild är att luftförsvaret, stridsflyget, kommer att ha denna funktion långt in . Vår ambition är att Gripen ska utgöra kärnan i det svenska flygvapnet fram till ca 2040. För att den ska kunna vara konkurrenskraftig så länge krävs det att vi kontinuerligt uppgraderar systemet så att det inte ska förlora relativt hotbilden. Vi kommer att få in ett första underlag från Försvarsmakten. Därefter och det kan jag utveckla i mitt andra svar vidtar beredning. 89 (FP): Jag ser fram emot den utveckling av svaret på min fråga som försvarsministern aviserar. Vårt luftförsvar är ett system av system och innehåller långt fler frågeställningar än kvalitativa och kvantitativa avvägningar när det gäller stridsflyget i sig. Det handlar dessutom om sensorer, beväpning, ledning och mycket annat. Mot denna bakgrund vill jag komplettera min frågeställning med följande: Avser ministern också att medverka till att de alternativ som kommer att underställas de politiska instanserna blir fler än ett? 90 Försvarsminister (M): Jag tror att vi kommer att få in fler alternativa och konsekvensbeskrivna förslag från Försvarsmakten. När Försvarsmakten har lämnat sin analys till oss kommer vi självklart att ha ett parallellt arbete i för att ta fram underlag. Vi måste börja titta på vår omvärld och vårt närområde. Vilken miljö kommer Gripen att uppträda i låt oss säga 2020 så gott det nu går att förutse? Hur tror vi att teknikutvecklingen kommer att se ut? Vi har också flera utestående offerter till andra länder som har visat intresse för att möjligen tillsammans med gå in i nästa generation av Gripen. Till exempel har vi ännu inte fått svar från , men har redan gett regeringen mandat att gå vidare med egen anskaffning av ett tiotal om väljer Gripen. Kan vi dela kostnaden med andra är det alldeles utmärkt. En demonstrator har flugit mer än hundra gånger för att testa framtidens teknik. När alla underlag och svaren på frågorna är inkomna återkommer vi till med ett förslag i ärendet. 91 (MP): Jag har en fråga till landsbygdsministern. Det är samma fråga som vi hörde från . Det handlar om den tyska dioxinskandalen. Jag hade för avsikt att fråga vad ministern tänker göra för att införa en ursprungsmärkning. ställde jag samma fråga och fick ett helt annat svar än vad vi har fått . Det är glädjande att har sagt ja till ursprungsmärkning i . Den fråga som uppstår är: När får vi se den i ? Det är viktigt att komma ihåg att kommissionen anser att frågan om ursprungsmärkning i restaurangledet till exempel är något som vi har rätt att hantera genom nationell lagstiftning. Vi behöver alltså inte invänta den nya förordningen utan kan införa detta omgående. Min konkreta fråga blir: Kommer regeringen att agera för att ursprungsmärkning i restaurangledet ska ske utan att man inväntar EU-beslut? 92 Landsbygdsminister (C): Kort hade ett ministerråd frågan om ursprungsmärkning och lagstiftning om ursprungsmärkning på agendan. måste det ske en överläggning med det Europaparlament som är demokratiskt valt av alla delar av Europeiska unionen. När den överläggningen är klar förmodar jag att det kommer ett lagförslag. Jag kan inte säga vilken månad det kommer, men det är i pipeline och borde komma i relativ närtid eftersom det finns ett tryck på detta. Jag vill tillägga att det är möjligt att ursprungsmärka. Vi har lagstiftning om det. Jag tycker att aktörerna på marknaden ska ta vara på den möjlighet som lagstiftningen ger. 93 (MP): Problemet är ju att det inte sker. Konsumenten vill ha en ursprungsmärkning, och producenten vill ha en ursprungsmärkning. Jag delar ministerns oro för de sjunkande marknadsandelarna i den svenska produktionen av livsmedel. Att ursprungsmärka är ett sätt att öka bondens konkurrenskraft. Varför agerar ni inte hårdare? 94 Landsbygdsminister (C): Jag är alldeles övertygad om att den som har en kvalitativt högtstående produkt vinner på att märka den produkten med de fördelar den har. Jag anser att den svenska matproduktionen har en sådan kvalitet att alla led har intresse av att märka den på ett sätt som är möjligt med den lagstiftning vi har. Gör det, alla som är i livsmedelskedjan! Skydd av miljön i 95 (FP): Jag riktar min fråga till blivande ordföranden för , . Många oroas över den utveckling som vi ser i . Temperaturen ökar dubbelt så snabbt i som i övriga delar av världen. Glaciär- och havsis smälter i större omfattning . Livsbetingelserna försvåras för växt- och djurliv men också för de människor som bor där. Vi ser en exploatering av naturresurserna och ökade transporter som innebär en förstärkt miljömässig hotbild. En av de mest akuta miljöfrågorna är att skydda naturmiljön i detta otroligt känsliga område och säkerställa fortsatta livsbetingelser för vårt rika växt- och djurliv för den biologiska mångfalden. Hur räknar utrikesministern med att ta sig an frågan, och vilken tyngd tillmäter ministern den, som blivande ordförande i ? 96 Utrikesminister (M): Precisionsgraden i frågan var kanske inte så imponerande, om jag får säga så. Vi kommer att vara ordförande i de kommande två åren. Mycket står på agendan. Just nu är det formella frågor, som vilka som ska få vara observatörer och delta i möten. Det har sedan traditionellt handlat om ursprungsbefolkningens olika rättigheter. Att hantera dem innebär både svårigheter och möjligheter inte minst gentemot andra övernationella organ, som Europeiska unionen. Därefter tar vi oss an de övervakningsfrågor som vi berörde tidigare. Sedan har vi ett informellt samarbete framför allt om de folkrättsliga och internationellrättsliga aspekterna på . En stor del av det som antyddes i frågan ligger under nationell jurisdiktion i respektive land. Det kan vara , eller . Vi strävar naturligtvis efter en dialog utifrån det gemensamma intresset att värna mycket känsliga miljö och de långsiktiga naturresurser som finns där. 97 (FP): Tack för svaret. Precisionsgraden handlar ju mycket om det svenska ordförandeskapets prioritering. Miljöskyddet natur- och miljövård är oerhört viktigt. Något som har koppling till det är frågan om gifterna i detta känsliga område. har arbetat mycket med de frågorna. Hur tänker ministern samordna det arbete som sker inom och ? 98 Utrikesminister (M): Det handlar om att samordna en jurisdiktion som omfattar Europeiska unionen. Det säger jag med den reservationen att vi ibland har problem med att förståelsen för arktiska frågor i lämnar en del övrigt att önska. Den kanadensiska synen är ofta annorlunda. Ryssarna har sin syn. För amerikanerna handlar det framför allt om . Vi har våra nordiska synpunkter. Vi strävar efter samverkan med och vi är de tre arktiska nordiska länderna för att tillsammans med ursprungsbefolkningen ställa miljöfrågorna i centrum. Vi återkommer till strax före ordförandeskapet, som vi övertar vid ett ministermöte i på , för att diskutera en del av de frågor där vi kommer att vara ordförande i . Vi kommer inte att vara diktator i skillnaden är inte oväsentlig. 99 (S): Jag har en fråga till IT- och regionminister i hennes egenskap av regionminister. lämnade sitt slutbetänkande . publicerades en artikel, undertecknad av samtliga borgerliga partiledare, på . De beskrev där att de borgerliga partierna nu hade enats i regionfrågan. Vad man hade enats om var dock något oklart. har regeringen varit besvärande tyst i regionfrågan. Min fråga är om regeringen nu 2011 efter artikeln i har någon plan som alla regeringens partier står bakom för hur vi ska komma vidare i den här frågan som är viktig ur hela perspektiv, men också ur perspektiv. 100 Statsrådet (C): Även om jag är IT- och regionminister hör frågor som rör statens indelning på regional nivå till statsrådet område. Det hindrar inte att jag kan komma med några reflexioner om artikeln och den hållning som regeringen ger till känna och som vi arbetar utifrån. Den grundläggande kärnan i vår syn på regionfrågan är att om man ska förändra den regionala indelningen förutsätts att det har vuxit fram underifrån och att det finns en lokal och regional samsyn, om både vilka man vill samarbeta med och vad man ska samarbeta om. Det har manifesterats genom att regeringen har föreslagit, och bekräftat, att man ska permanenta den försöksverksamhet som pågick i linje med att man konstaterar att om det finns en samsyn lokalt och regionalt och om det finns en regional förankring är det möjligt att gå vidare med regionbildning. 101 (S): Jag kan inte säga att jag känner mig helt trygg med det svaret. Det finns ibland ganska mycket splittring i de här frågorna, och det finns ett utrymme för regeringen att gå lite starkare fram. Det gäller till exempel frågor om forskning och infrastruktur. Här, där vi har sådan stark befolkningstillväxt, finns det verkligen underlag för en bättre regionindelning. Jag kan meddela ministern att Socialdemokraterna i , både det som är och den övriga delen av länet, nämligen kommunerna i övrigt, har en positiv inställning. Vi vill ha en region. Vi välkomnar om andra län är intresserade. Det finns alltså från vår sida ett klart intresse; det har jag förvissat mig om. Det vore fint om regeringen kunde möta det lite mer aktivt. 102 Statsrådet (C): väl känner till finns det ytterligare ansökningar eller intresseanmälningar som har lämnats in och som har kommit regeringen till handa. Processen kring dem fortsätter bland annat genom att vi har överlämnat dem för vidare beredning hos Statskontoret. Det finns också en särskild utredningsman utsedd som för dialog med regionerna. Det är viktigt att konstatera att det avgörande är att se till att det finns en stark lokal och regional förankring för resurserna när det gäller regional tillväxt och utveckling. Det är också en grundläggande inställning i den regionala tillväxtpolitiken. Men när det gäller indelningen och vilka man väljer att samarbeta med på regional nivå är jag helt övertygad om att det är grundläggande att man kan nå en samsyn lokalt och regionalt om vilka man vill samarbeta med och vad man ska samarbeta om för att det ska bli ett långsiktigt hållbart samarbete och en långsiktig regionindelning. Det kan inte staten rita uppifrån. 103 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Därmed är frågestunden avslutad och jag tackar regeringens företrädare. 7 § (forts. från 5 §) Svar på interpellation 2010/11:161 om ungas ökande utanförskap Då både statsrådet och interpellanten beslutat att inte fortsätta debatten efter frågestunden förklarade förste vice talmannen överläggningen avslutad. 8 § Svar på interpellation 2010/11:162 om effektivisering av 104 Statsrådet (FP): har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att DO:s verksamhet skärs ned och effektiviseras så att myndighetens enda uppgift blir att handlägga verkliga diskrimineringsärenden. Inledningsvis vill jag säga att arbetet mot diskriminering är centralt i ett demokratiskt samhälle. Det är regeringens bestämda uppfattning att kampen för lika rättigheter för alla är högst prioriterad, och verksamheten på det området ska därför inte nedprioriteras. verksamhet är en viktig del av detta arbete. Syftet med den gemensamma diskrimineringslagen och den ändrade ombudsmannaorganisationen var både att stärka skyddet mot diskriminering och att skapa en effektiv tillsyn av efterlevnaden av diskrimineringslagen. Jag kommer därför inte att ta några initiativ för att skära ned DO:s verksamhet. Det gjordes inte heller några nedskärningar i samband med bildandet av nya DO. Däremot gjordes det administrativa och andra samordningsvinster som i praktiken innebär att resurser har frigjorts för kärnverksamheten. DO är fortfarande en relativt ny myndighet, och därför går det ännu inte att dra några säkra eller långtgående slutsatser om effekterna av sammanslagningen av de tidigare fyra ombudsmännen. Regeringen kommer noga att följa konsekvenserna av sammanslagningen av ombudsmannamyndigheterna liksom tillämpningen av diskrimineringslagen. När det gäller DO:s kärnverksamhet och handläggningen av individers ärenden som rör diskriminering vill jag påminna om att myndighetens uppgifter är reglerade i de av beslutade lagarna diskrimineringslagen och lagen om . har ett brett ansvarsområde som inbegriper både att ta hand om individärenden om diskriminering och att förebygga diskrimineringen i samhället. Det är min övertygelse att arbetet mot diskriminering bör bestå av dessa två beståndsdelar. DO är vidare en oberoende myndighet som själv ska välja de ärenden som myndigheten vill driva vidare. Ytterst är det domstolarna som avgör hur diskrimineringslagen ska tolkas. Jag är medveten om att myndigheten utsatts för kritik för att myndigheten inte har fungerat optimalt under dess två första verksamhetsår. Mot den bakgrunden har vi gjort en förändring, och regeringen kommer att vidta ytterligare åtgärder för att värna om myndighetens bästa. Denna nystart för ett starkare arbete mot diskriminering består bland annat av en öppen rekrytering av en ny myndighetschef för , genomförandet av en myndighetsanalys och ett förtydligande av DO:s uppgifter genom ett särskilt regeringsbeslut. Då , som framställt interpellationen, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav förste vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 105 (SD): Låt oss titta på och läsa vad själv anser sig ha för uppdrag! Det första vi kan läsa är att DO är en statlig myndighet som arbetar mot diskriminering och för allas lika rättigheter och möjligheter. Innan vi ens går in på myndigheten som sådan och hur den förmår utföra sitt uppdrag kan vi konstatera att det finns ett grundläggande problem ett strukturellt problem som inte minst tar sig uttryck i en lagstiftning som uppmuntrar och tillåter diskriminering. Vi kan till exempel se hur man enligt lagen har rätt att diskriminera både elever och arbetstagare inom skolväsendet och inom arbetslivet om man anser att det motiverar ett berättigat mål att man kanske vill fylla en kvot eller liknande. Lagen tillåter alltså diskriminering, men den är neutral på så sätt att man inte pekar ut vilka grupper som ska diskrimineras och vilka som inte ska det. Man pekar inte ut vilka som ska missgynnas och förfördelas. Men tillämpningen utgår från en konsensus som finns inom den politiska makten i och som har funnits . Man slår fast redan i regeringspropositionen , framtiden och mångfalden från invandrarpolitik till integrationspolitik att eftersom en stor grupp människor har sitt ursprung i ett annat land saknar den svenska befolkningen en gemensam historia. Det här är lite av kärnan i maktens resonemang. Det är många politiker som har ifrågasatt om svenskar över huvud existerar. De som har lång anknytning till den för övriga partier geografiska förvaltningsytan för det är så man från andra partier betraktar kan inte ses som minoriteter. Det är dessa, låt oss för enkelhetens skull kalla dem svenskar, man söker särbehandla negativt. Det största riksdagspartiets partiledare har till exempel menat att om två lika meriterade personer söker jobb på en arbetsplats med få invandrare ska den som heter få jobbet. Alliansen har sett till att denna idé blir praktik, inte minst när man har infört instegsjobben, som diskriminerar svenska löntagare på arbetsmarknaden. Om vi ser till Justitiekanslern och hur man där förhåller sig till dessa frågor har man varit väldig tydlig. Man har till exempel uttalat sig så här: Den avgörande frågan är om intresset att öka den etniska mångfalden är viktigare än intresset av att förhindra diskriminering. Svaret på frågan är ja. Så skriver JK. Även JK tycker alltså att diskriminering är godtagbar ifall man förbättrar mångfalden och ifall man på något sätt når de kvantifierbara målen om kvotering för att skapa ett mångkulturellt samhälle. Utgångspunkten för de övriga partierna är att diskrimineringslagen ska skydda minoriteter från majoriteten. Majoriteten får gärna diskrimineras för att framhäva minoriteten och ge den särskilda rättigheter. Jag ifrågasätter det resonemanget i grunden. Självklart finns det diskriminering, och självklart finns det förtryckande strukturer och har alltid funnits genom människans historia. Men det kan slå åt olika håll. Jag tror inte att det är många som förnekar jag tror inte att heller förnekar det att till exempel en liten minoritet i diskriminerar en stor majoritet. Faktum är att många svenskar i lever i minoritet i den kommun de bor i, den skola de går i eller det bostadskvarter de bor i. En svenskfientlig tolkning av diskrimineringslagen var från början långt ifrån självklar när diskrimineringslagen infördes. Men DO har antagligen blivit den samhällsaktör som kämpat mest för att med diskriminering som förevändning verka för att försvaga svenskars rättigheter i . DO gestaltar kärnan av svenskfientlighet och spär på motsättningar mellan grupper i samhället genom olikabehandling. Därför menar jag att DO, om myndigheten över huvud taget ska fortsätta att existera, bör få tydliga direktiv om att fokusera på verklig diskriminering och att ur ett människovärdighetsperspektiv betrakta svenskar som lika värda som andra folkgrupper. I detta anförande instämde (SD). 106 Statsrådet (FP): Det var rätt mycket på en gång i ditt inlägg. Det handlar om vad oppositionspartier gör i riksdag. Jag kan inte ta ansvar för vad gör, inte heller vad Socialdemokraterna gör, men jag tar ansvar för vad regeringen gör. Det finns ett ganska förvirrat resonemang kring vad som är svenskhet. Låt oss reda ut hur diskrimineringslagen fungerar. Det är inte så att någon som råkar vara född i inte omfattas av diskrimineringslagen. Skulle du vara etniskt diskriminerad på grund av att du är född i omfattas du också av diskrimineringslagen. Så ser lagstiftningen ut. Sedan är hela den här interpellationen från sida ett under av hyckleri. Om jag har läst er budgetmotion rätt vill ni avskaffa helt och hållet. Ni vill avskaffa alla anslag mot främlingsfientlighet och rasism. Sedan ställer ni en interpellation i och försöker ge något slags intryck av att ni vill ha en bättre fungerande DO. Men dessa två går rimligtvis inte ihop. Den fråga som har att besvara är: Blir samhället bättre i en situation där gravida kvinnor inte har rätt, ifall de drabbas av könsdiskriminering, att få hjälp av ? Finns det över huvud taget könsdiskriminering? Om slutsatsen i er budgetmotion är att ni ska lägga ned vore det klädsamt om ni hade några idéer om vad vi ska göra med diskriminering. Problemet med er politik är, och här blir det enormt tydligt, att det egentligen inte handlar om att ni vill förbättra samhället utan om att ni är emot invandrare i största allmänhet. I inlägget togs även frågan om instegsjobb upp. Till skillnad från tror jag att det är viktigt att vi har en integrationspolitik som fungerar så att människor som flyr eller invandrar till vårt land kan få ett jobb, komma in i det svenska samhället och bli del av den grupp utrikesfödda som betyder oerhört mycket för svensk välfärd. 600 000 utrikesfödda gick till jobbet . Jag vet inte riktigt hur jag ska tolka ditt resonemang ifall de 600 000 utrikesfödda inte är svenskar. Det var en rätt förvirrande diskussion kring vad som är svenskfientligt och vad som är svenskt i ditt inlägg, som i och för sig är lite vid sidan av den här interpellationsdebatten. De konkreta frågorna till blir följande: Är det så som ni föreslår i er budgetmotion att ni vill lägga ned ? Om det är så, tycker ni inte att det finns diskriminering i ? Vad har ni för andra åtgärder för att möta diskrimineringen, eller ska frågan lösas av sig själv? En annan fråga är: Finns det någon situation där en kvinna som är gravid har blivit diskriminerad i det svenska samhället? Hur ska hon kunna få rätt och få upprättelse? Det är en fråga som du bör besvara ifall du vill lägga ned . Ytterligare en fråga som ni behöver fundera över ifall ni vill ta bort anslaget mot främlingsfientlighet och rasism är: Finns det främlingsfientlighet och rasism i över huvud taget? Enligt ditt inlägg, som vi alldeles hörde här i kammaren, var problemet i något slags allmän svenskfientlighet, som jag inte representerar och inte tror att någon annan representerar heller. Jag är mycket stolt över och svenska värden. Skillnaden mellan mig och är att svenska värden för mig är öppenhet och tolerans, ett land som har tagit emot människor, ett land som genom historien har fått impulser utifrån, ett litet handelsberoende land. Den konkreta frågan vore det bra ifall redde ut. Gäller det som står i er budgetmotion, det vill säga att ni vill lägga ned och dra in alla anslag mot främlingsfientlighet och rasism, eller gäller det som tas upp i den interpellation som vi diskuterar och där ni vill att ska finnas kvar men på något sätt bli effektivare? 107 (SD): Jag tror inte att vi behöver gå in på en diskussion om vad svenskhet är, utan vi kan utgå från hur svenskhet tillämpas i det här sammanhanget. De som inte har invandrarbakgrund i lagens ögon har inte omfattats av den här lagstiftningen. Det är i samklang med de ambitioner som uttrycks av regeringen genom propositioner och på andra sätt.