prot · GY0993 · 2011-04-28 00:00:00 — Därför är min fråga till statsministern som kräver mer utrymme om det inte till slut blir ofrånkomligt med en formell, rättslig reglering. Bör man inte ha det i åtanke, om inte annat som en påtryckning på de parter som ska eftersträva en frivillig överenskommelse som jag i det korta perspektivet i och för sig välkomnar och tycker är bra? 50 Statsminister (M): Det är återigen viktigt att inskärpa att har mycket mindre problem kopplat till detta än vad vi upplever i andra länder. När det gäller mitt egen parti har vi en försvinnande liten andel som kommer från annat håll än från skattefinansierat partistöd, och det ser likartat ut i de flesta svenska partier. Det är den grundläggande skillnaden, det som skiljer oss från andra system, där man nära nog uteslutande eller till stor del är beroende av privata eller fackliga finansiärer av olika slag. Jag tycker i grunden att vi har visat förut att det svenska partiväsendet har förmåga att fatta frivilliga överenskommelser på ett sätt som skapar transparens och öppenhet och ger möjlighet att se till att de efterlevs. Det är åtminstone vår utgångspunkt att börja där. Men det måste också bygga på att olika partier erkänner att vi har olika delar i detta som det finns anledning att ifrågasätta. nämner sådant som andra partier har att svara på. Om det inte finns någon sådan vilja blir detta ett spel för gallerierna: Vi är beredda att göra stora uppoffringar bara åt andra partier vi ser aldrig våra egna problem. Det tror jag inte imponerar på väljarna. 51 (FP): Jag håller med statsministern om att det finns många frågor som måste lösas genom lagstiftning. Vi har sett hur man har försökt gå runt lagstiftning i andra länder, så man ska inte tro att lagstiftning löser problem utan vidare. Jag vill peka på två saker för framtiden. Jag tror att det är viktigt att vi får detta , då det kommer att vara mycket mer tv-reklam än det var förra gången, och mycket mer pengar kommer att efterfrågas för att finansiera denna tv-reklam. Statsministern var lite inne på situationen att man har en frivillig överenskommelse som inte fångar upp stora resursöverföringar, till exempel från LO till Socialdemokraterna i form av gratis arbetskraft. Jag har själv uppskattat att det i den senaste valrörelsen var som gick från LO till Socialdemokraterna i form av gratis arbetskraft. Om en sådan uppgörelse inte fångar in detta, då är det klart att värdet av möjligheten till en frivillig överenskommelse är begränsat. Då får man kanske gå vidare i riktning mot en mer rättslig, formell reglering. Sexuella övergrepp mot barn 52 (C): Jag hade väntat på att skulle komma överens om åtminstone ett pressmeddelande vad gäller och den situation som råder där. Men jag har inte kunnat sluta tänka på och det han kom ut med angående de sexuella trakasserier som han hade blivit utsatt för under sin ungdomstid av sin tränare. Jag vet att statsministern förutom att vara statsminister också är pappa. Min fråga är: Hur tänker statsministern och regeringen säkerställa att inte fler barn råkar ut för sexuella trakasserier under sin träning, på sin fritid eller i skolan? Hur tänker regeringen agera för att skydda dessa barn, så att de som redan har blivit utsatta får hjälp och så att de inte själva blir förövare ? 53 Statsminister (M): Låt mig först säga att det och andra har berättat om griper tag i många i det svenska folket, många i idrottsrörelsen och många föräldrar. Det är starkt av att berätta om detta. Jag tror att det betyder mycket för andra som har varit och är drabbade. Det faktum att det pratades mindre om detta förr eller pratas mindre om det i andra samhällen gör inte att det inte förekommer där. Detta är ett tecken på att öppenhet leder till att människor vågar berätta. Vi förstår att det inte är på honom som skulden ska läggas. Men han kan stå som ett exempel för andra. Vi har jobbat med dessa frågor i tidigare kapaciteter. Ett grundläggande problem är att många av förövarna tyvärr ofta är närstående och har stort förtroende hos de barn som de sedan förgriper sig på. En del av vårt problem är att hitta detta. Det som behövs är naturligtvis ett starkt rättsväsen, psykologer och andra typer av insatser i skolan, att hitta barn som genom sitt beteende visar att något är fel och att försöka vara ett stöd och leda in i samtal. Det är det som vårt samhälles resurser behövs för, och där behövs det kanske mer. 54 (C): Tack för svaret, statsministern! Det sitter många ungdomar här . Jag misstänker att de också har tittat på tv och lyssnat på det har sagt. De har säkert också ungdomar i sin närhet som har blivit utsatta för detta. Det finns två dimensioner i denna problematik. De vuxnas trovärdighet undermineras. Den närheten undermineras, men även idrottsrörelsens trovärdighet och många positiva aspekter av idrottsrörelsens verksamhet undermineras. Hur tänker statsministern kring detta? Vad kan vi från regeringens och sida göra för att stärka idrottsrörelsen och frambringa de positiva exemplen där? 55 Statsminister (M): Exemplet kom från idrottsrörelsen. Det handlar om verksamheter till vilka det utdelas omfattande offentligt stöd, av det enkla skälet att idrottsrörelsen är oerhört viktig för barns och ungas aktivitet och den myckna glädje som vi har till följd av idrotten idrotten som värde i vårt samhälle. Jag vill återigen inskärpa att detta inte är något som är isolerat till den svenska idrottsrörelsen. Vi har haft i vår historia och har fortsatt problem med olika former av övergrepp i samhället. Något av det värsta vi har är övergrepp mot barn, som väldigt sällan har svårt att tolka detta, att säga ifrån och att få någon som tror på dem och är beredd att reagera. Ett återkommande problem är att det ofta handlar om närstående personer, inte alltid idrottsledare. Tyvärr är det ibland föräldrar som gör detta. Det visar på svårigheten. Det ropas nu på registerutdrag, kontroller och liknande. Men väldigt ofta ser man att det gäller personer som är ostraffade, där det som har skett som vi nu har sett exempel på inte har varit känt. Vi bör kunna hålla isär idrottsrörelsens stora värde och ändå bejaka det betydelsefulla som och andra nu gör, som förhoppningsvis leder till att andra känner att det lättar trycket i deras liv. 56 (KD): firades , romernas nationaldag, om vi så vill. Då uppmärksammades särskilt romernas historiska situation, det som har hänt med folket, men också deras nuvarande situation. Det är väl knappast någon överdrift, och inte heller någon fråga som statsministern inte har hört tidigare, att romerna lever i en exkluderande situation i många samhällen. Det finns fördomar. Det är diskriminering. Dessutom visar statistiken att så många som inte ens har grundskoleutbildning. Det här är en problematik som vi naturligtvis måste ta ett ansvar för. Vi kanske inte alltid kan ta ansvar för historiska övergrepp, men vi kan ändå försöka få till det utifrån det som händer . Min fråga till statsministern är: Vilka åtgärder kan statsministern tänkas vidta för att hantera romernas situation och medverka till att devisen om alla människors lika värde blir verklighet i vårt land ? 57 Statsminister (M): Vi talade om övergrepp mot enskilda. Vi har också historiska och i nutid varande exempel på övergrepp mot olika minoriteter, befolkningsgrupper. Romerna är ett sådant exempel som fortsatt är väldigt omdiskuterat i olika delar av . Dels pågår ett arbete med ett särskilt , som stöder, för att kunna uppmärksamma romers ställning på olika håll i , dels har vi haft en egen utredning i som satt . Och det diskuteras utifrån detta hur vår egen behandling har sett ut och om det finns grund för att diskutera i former av vitböcker, att göra den svenska berättelsen tydligare kring detta. Det är det som regeringen är involverad i, även om vi naturligtvis avvaktar det färdiga remissutfallet och det arbete som vi ska göra på EU-nivå kring dessa frågor. 58 (KD): Jag är naturligtvis väldigt glad för det svar som statsministern ger omkring känslan för att vi måste hantera de här frågorna. Jag är också väldigt glad för att går i täten för det här. Men kan vi skynda på ännu mer vi vet ju vad som hände i och vad som händer i och så vidare inom ramen för EU-arbetet? Kan vi göra något mer utöver att stödja? 59 Statsminister (M): Jag tycker att det är på sin plats att säga att valrörelser som jag följer över och diskussioner som finns på olika håll alldeles för ofta numera snarare handlar om att bygga upp nya murar och ibland stöta ifrån och använda misstänksamhet och nervositet mellan olika befolkningsgrupper. Därför finns det all anledning att påpeka att det här inte är någon enkel diskussion i . Att stå upp för mänskliga fri- och rättigheter och alla människors lika värde och att stå upp för minoriteter är viktiga frågor där också går i bräschen. Jag noterar att när det har varit konferenser kring detta har , som är ansvarig för dessa frågor, varit närvarande som ensamt statsråd på ministernivå, trots att det har varit inbjudna från många länder. är drivande och ska vara drivande för att också få fram det här förhållningssättet på EU-nivå. Och vi ska återkomma, som sagt, när det gäller vårt eget ansvar för vår egen historia kopplat till detta. 60 (S): mer än någonsin krävs ett kraftfullt politiskt ansvar för att återskapa förtroendet för vårt svenska järnvägssystem, ett förtroende som aldrig har varit lägre. En av de allra viktigaste järnvägsaktörerna är SJ, men efter regeringens beslut om en total avreglering har SJ ingen trafikeringsplikt längre. Detta statliga bolags enda uppdrag är att ge en avkastning på . Något samhällsuppdrag i övrigt finns inte. I sin regeringsförklaring slog statsministern fast att om offentligt ägda bolag ska kvarstå i statlig ägo måste det finnas ett tydligt definierat syfte med detta. när det inte finns något tydligt definierat syfte för SJ undrar jag vilket uppdrag statsministern anser att SJ ska ha. Eller kommer SJ att bli till salu? 61 Statsminister (M): Jag vill vara tydlig med en sak. Det ansvar vi har rör själva finansieringen av infrastrukturen i , där vi har fyllt i mycket av de luftslott som fanns från . Löften ställdes ut utan att det hängde med finansiering. Det var roligt att nyinvestera men inte att underhålla och ta hand om det som hade byggts. Där har vi gjort mycket stora förändringar. Det handlar om kraftiga ökningar vad gäller drift och underhåll, inte minst på järnvägssidan. Vi har upplevt två mycket stränga vintrar, strängare än vad vi har upplevt på . Och även i vårt vinterlandskap ställde det oss inför prövningar som har lett till behov av att lära om, lära nytt och föra till ytterligare resurser, vilket vi också gör i den tilläggsbudget som ligger för behandling här i . Vi vet vad järnväg och kommunikationer betyder för ett glest befolkat och avlångt land. SJ har sin roll i detta. Men det hänvisas nu väldigt ofta till avregleringen, där man påstår att det nu skulle råda en oerhörd konkurrens och liknande. Det bör påpekas att den delen av avregleringen ännu inte har inträffat. Det är inte i en avreglerad fas där den här konkurrensen uppträder. Problemen vi har sett handlar snarare om andra saker, brister i fråga om drift och underhåll och de brister som har funnits . 62 (C): Jag vet inte om statsministern har noterat det, men det är val i . Jag misstänker att även statsministern har hört talas om detta. Det är en stor utmaning att få många människor att gå till valurnorna igen på en alldeles egen dag, men det är också en stor möjlighet att äntligen få prata regionfrågor, de frågor som verkligen berör regionen och som beslutas där. Varför står jag då här och frågar? Jo, det finns ett paket som vi har tillsammans med regionen. Det handlar alltså om statligt och regionalt ansvar när det gäller infrastrukturpaketet, det västsvenska infrastrukturpaketet. Där finns överenskommelser som berör utbyggnaden av kollektivtrafik för att möjliggöra pendling för alla som arbetar och jobbar i regionen men också satsningar på , som är en av de viktigaste prioriteringarna för näringslivet i . Det är oerhört viktigt att vårda den överenskommelse vi har där och att fortsätta att se till att detta genomförs. Därför undrar jag: Ser statsministern någon risk, att valutfallet eventuellt får konsekvenser för det paketet? Och om det blir ett bra utfall undrar jag: Finns det möjlighet att man från regeringens sida är med och påskyndar satsningar på det här området? 63 Statsminister (M): Det finns få områden där regeringen har satsat så mycket som när det gäller infrastrukturen. Det gäller alla delar av . Vi gjorde det också som ett sätt att möta risken för fallande efterfrågan under finanskrisen. Vi satte ihop särskilda närtidspaket där vi faktiskt gav resurser till allt som var möjligt och planmässigt färdigt att hantera. Och vi har kraftigt utökat vad gäller drift och underhåll, som jag nämnde. Kring detta har vi väldigt ofta gjort överenskommelser med regionala och kommunala partner. Det har ytterligare adderat resurserna totalt sett till infrastruktur i , bland annat just i . Det är naturligtvis vår förhoppning att den majoritet som vi får också tycker att detta är väldigt bra och att vi driver på. Jag hoppas ju på en alliansmajoritet när nu öppningen för detta finns också i . När det gäller resurserna till infrastruktur har vi beslut som sträcker sig till 2021, men det är klart att vi har nya infrastrukturpropositioner. Det ska tas en sådan också . Då får vi naturligtvis ånyo föra diskussioner: Har vi avvägt detta rätt, eller ska det till ytterligare resurser, och hur ska det sedan förhandlas till exempel med regioner och kommuner? 64 (MP): Ända sedan blev statlig har vikten av lokala kontor och möjlighet till personliga möten poängterats. 2,7 miljoner besök görs på servicekontor. 124 servicekontor planerades ihop med och . Det här har satt stopp för på grund av regeringens sparplaner. Tre kontor öppnas inte som planerat . Det gäller , och . Fem kontor stänger , , , och även om de två senaste har bromsat något. Regeringen har valt att inte kommentera fortsatta planering för nedläggning trots beslut. Min fråga till statsministern blir därför: Statsministern säger sig vilja lyssna på folket hur går det ihop med den fortsätta planeringen av nedläggningen av servicekontor runt om i landet? 65 Statsminister (M): Ja, det har funnits ett tillkännagivande från som regeringen naturligtvis tittar på. Så till den delen lyssnar vi visst, och vi håller på att titta på hur vi kan utforma ett förslag utifrån det. Här vill vi förena två saker. Vi vill ha god service gentemot medborgarna, men vi vill också ha myndigheter som håller sina budgetar. Vill vi ha självständiga myndigheter i ? Man får väldigt ofta känslan av att det inte ser ut så. I har vi självständiga myndigheter där vi med budgetramar som ges av låter dem utforma arbetet väldigt självständigt. Det är en tradition vi har i som alla håller med om ända tills myndigheterna gör någonting, för då vill alla se krafttag och att vi förhindrar utfallet av hur myndigheterna valt att uttolka sitt uppdrag. I det här fallet har det varit en uttolkning av vad de anser sig behöva göra för att hålla budget. Då får vi föra en diskussion om ifall vi är beredda att tillföra ytterligare ramar eller möjligen i en dialog ställa frågan om det är möjligt att göra det på något annat sätt. Vi har nog samma utgångspunkt: bra service för medborgarna i hela landet. Lönerna inom kommuner och landsting 66 (S): Höjda löner behövs om vi ska klara välfärden. Så skrev statsministern i inledningen av i en illustrerad med honom själv och . Det var en lång artikel som handlade om att vi måste höja lönerna för välfärdens arbetare och att det också måste bli fler anställda för att höja kvaliteten. Jag var med för någon vecka sedan på Kommuner och Landstings ordförandedag och hörde då finansministern säga till samlade kommun- och landstingsstyrelseordförande: tillbaka lönekraven! Ni har för höga ingångslöner. Jag vill nu fråga statsministern: det också hans uppfattning att man ska hålla tillbaka lönekraven i kommuner och landsting? Är ingångslönerna för höga? Vidare: När den offentliga sektorn expanderar med , tror statsministern då att de utställda löftena om högre löner och fler anställda är möjliga att uppnå? 67 Statsminister (M): Min uppfattning är att vi ska hedra den svenska arbetsmarknadsmodellen, det vill säga att lönesättningen sker decentraliserat och av de avtalsslutande parterna, med minsta möjliga inblandning av olika politiker. Jag har tillsammans med den regering jag leder kunnat påverka offentliganställdas lönekuvert på ett annat sätt. Vi har konsekvent i fyra steg, och med ett aviserat femte, sänkt inkomstskatten för sjuksköterskor, vårdbiträden och de medarbetare som finns i äldreomsorgen, förskolan och i skolans värld. Det handlar om mer för en sjuksköterska sedan alliansregeringen tillträdde. Som nettopengar som ställer mjölk på bordet är det väsentligt mer än vad fackliga förhandlare har fått fram. Vi hörde nämligen vad dessa väldigt ofta kvinnodominerade yrkesföreträdare sade till oss: Det lönar sig för dåligt att arbeta i . Det lönar sig för dåligt att arbeta i skola, förskola och äldreomsorg. Det var vi som lyssnade. Det var vi som genomförde förändringarna. 68 (M): Jag ställer den följdfråga som datorhaveriet stoppade mig från att ställa initialt. Jag tänkte tacka statsministern så mycket för svaret på frågan om arbetskraftsinvandringen och matchningen och sedan återkomma till att många som kommer hit för att arbeta går till yrken i just vård och omsorg. Vi står successivt inför stora pensionsavgångar, så där kan man möjligen förvänta sig att arbetskraftsinvandringens betydelse för matchningen till välfärdsjobben kommer att öka framöver. Kan statsministern göra en bedömning av hur mycket vi kan förvänta oss att arbetskraftsinvandringen kan betyda för att fylla behovet av personal inom skola, äldreomsorg och sjukvård framöver? 69 Statsminister (M): När vi ser på kommande år är väldigt avvikande från övriga . Där andra sparar talar vi snarare om en ekonomi i balans på väg mot överskott. Det är klart att det faktum att så många nu jobbar och att sysselsättningen växer i också fyller på kommunala och landstingskommunala kassor. I våra bedömningar tror vi därför att antalet anställda i de offentligfinansierade verksamheterna kommer att växa. Det återspeglar också att vi har en åldrande befolkning. Jag tror helt enkelt att fler kommer att jobba i äldreomsorgen de år som följer. Till detta kommer det som påpekar: Stora delar av denna del av arbetsmarknaden står inför ett gigantiskt generationsskifte. Det är bara att åka runt på förskolor, skolor och i äldreomsorgen så ser man detta. Det är ofta mångåriga medarbetare som närmar sig pensionsåldern. Jag tror att arbetskraftsinvandring är en del av detta. Jag tycker att det är en poäng att ett av de områden där många som har kommit med högskoleexamina från andra länder faktiskt kommer in och får jobb är just sjukvården. Många andra branscher är stängda. Men det är framför allt en hoppfull utveckling för många unga, för många av dem som varit arbetslösa och för många av dem som funderar över vägval. Här kommer det att öppna sig bra möjligheter att få jobb. 70 (M): Det finns partier här i och i den allmänna debatten som försöker sätta bilden av att klassklyftorna och barnfattigdomen ökar. Tittar man på hur det verkligen förhåller sig och studerar siffror om ekonomisk jämlikhet kan man konstatera att så inte är fallet. är världens mest jämlika land, och den absoluta barnfattigdomen, alltså hur många barn som verkligen lever i fattigdom, har minskat stadigt . Men det finns fortfarande en massa människor som lever i utanförskap. Inte minst har vi fortfarande, trots fyra jobbskatteavdrag, internationellt sett ganska höga marginaleffekter för att gå från bidrag till jobb, inte minst för dem som lever på försörjningsstöd där marginaleffekten är . För varje krona du tjänar på ett arbete får du minskat socialbidrag. Jag skulle därför vilja fråga statsministern hur han ser på de framtida utmaningarna för att minska utanförskapet och barnfattigdomen. 71 Statsminister (M): Det var en av utgångspunkterna för utformandet av jobbskatteavdraget: att vi har stora grupper i , inte sällan ensamförsörjande, lågavlönade och deltidsarbetande som hade väldigt liten uteffekt i plånboken av att arbeta mer eller att gå från ersättningsförsörjning till eget arbete. I flera fall kunde man till och med finna att de skulle förlora på att gå upp i arbetstid eller gå in på arbetsmarknaden. Då tycker jag att något har blivit snett. Jag står upp för att det finns ett välfärdsstöd för alla, men för mig ska ett samhälle alltid vara tydligt med att jobb ska löna sig och att det ska finnas en tydlig uppmuntran till att vilja arbeta mer. Vi har kommit en bit på väg, precis som frågeställaren påpekar, men vi ser fortsatt att detta är tungt när det gäller människor som lever på försörjningsstöd och när det gäller deltidsarbetande med låga löner. Det är ett av skälen till att vi vill fortsätta tydliggöra denna politik för att skapa tydliga ekonomiska drivkrafter, naturligtvis tillsammans med alla andra värden som finns av att folk får jobb, det vill säga att få arbetskamrater och att kunna utvecklas på en arbetsplats tillsammans med andra. Vi hoppas kunna återkomma med fler förslag i den riktningen. Med detta är frågestunden över för . Vi tackar statsministern för hans närvaro. 8 § (forts. från 6 §) styrelses redogörelse om skatteavtal med andra länder (forts. SkU26) 73 (C): Vi har haft ett avbrott på grund av en frågestund, men ska vi fortsätta behandla betänkandet som berör redogörelse om skatteavtal med andra länder. Där anser jag att Socialdemokraterna och träter om påvens skägg. Påvens skägg är, som ni vet, inte mycket mer än vad jag kan visa upp. Det innebär att jag tycker att hade en poäng med att uppmana till ansvar att uppträda enat i utskottet. I Socialdemokraternas reservation om skatteavtal med andra länder stöder de sin egen S-motion som går ut på att trycka på regeringen för att fortsätta att skriva ännu fler informationsutbytesavtal med skatteparadisen. Det är vi över partigränserna rätt överens om. tycker jag att vi inte har gjort annat i skatteutskottet än att bekräfta regeringens arbete med nya informationsutbytesavtal. Det har rullat som en följetong på skatteutskottets dagordningar under både den förra och den innevarande mandatperioden och har blivit så många att jag tror att vi alla har tappat räkningen. Socialdemokraterna menar också att måste se till att skriva ännu fler informationsutbytesavtal. Antalet ingångna avtal inom överstiger nu 600, och utvärderingen av resultaten förväntas leda till ett sextiotal landrapporter . Det måste vara viktigt att fokusera på vad det blir av alla avtal, att det finns former för att använda de nya redskapen för att få tillgång till information om vad som finns undanstoppat på bankkonton i skatteparadisen. Det är detta landrapporterna ska visa. Socialdemokraterna menar dessutom i sin reservation att ska se till att ska arbeta för att utvecklingsländerna också ska få del av arbetet med informationsutbytesavtalen. Det anser jag nog att man gör från sida. För att underlätta för dessa länder att skapa ett nätverk av avtal har utvecklat en teknik med multilaterala förhandlingar i syfte att ingå bilaterala avtal. Förebilden för arbete är en modell som utvecklat i samarbete med de nordiska grannländerna. Alltså bidrar i allra högsta grad. Förhandlandet av alla dessa informationsutbytesavtal har tagit väldigt mycket tid i anspråk, och det är inte svårt att förstå att regeringens utredningsresurser är ansträngda. Det hindrar inte att jag som centerpartist också har en önskan om att det dessutom ska finnas tid över för att se över andra typer av skatteavtal som är viktiga för att säkra de svenska företagens konkurrenskraft.