prot · GZ0948 · 2011-12-14 00:00:00 — Enskilda avdelningar har ibland så ont om plats att patienterna vårdas i korridorer, matsalar och på expeditioner. Alternativt skickas patienter till en annan avdelning där medarbetarna saknar rätt kompetens och utrustning. har det skett en alltför stor neddragning av antalet vårdplatser i . ser det därför som mycket viktigt att öka antalet vårdplatser i landet framöver. Ett annat viktigt område är akutsjukvården. Om en akutmottagning fungerar dåligt är det inte bara patienternas hälsa och säkerhet som äventyras. Patienter som tvingas vänta på akuten riskerar också att tappa förtroendet för hälso- och sjukvården i dess helhet, något som vi sverigedemokrater inte kan acceptera. Målet måste vara att alla patienter som tvingas besöka akutsjukvården får en kvalificerad diagnos. För att uppnå målsättningen om en snabb och välfungerande akutsjukvård vill bland annat satsa på att utveckla och införa fler så kallade snabbspår inom vården. Behandlingen påbörjas redan i ambulansen, och patienten kan tas direkt till rätt avdelning utan att passera akuten. ämnar också rikta anslag till att förstärka och utveckla akutbils- och hembesöksverksamheten, som vi anser vara det naturliga komplementet till primärvården. Dessa verksamheter tillgodoser befolkningens behov av läkarbesök i hemmet och riktar sig i första hand till äldre och barnfamiljer. Därmed kan akuten avlastas ytterligare. Vi avsätter för ändamålet 1 miljard . Målet för samhällets smittskydd är enligt smittskyddslagen att tillgodose befolkningens behov av skydd mot spridning av smittsamma sjukdomar. Därför måste beredskapen vara god i så att smittsamma sjukdomar inte blir ett allvarligt hot mot befolkningen. Tuberkulos är en av de mest spridda infektionssjukdomarna i världen. Man räknar med att en tredjedel av jordens befolkning är bärare av tuberkelbakterien. I var tuberkulos nästan utrotat mot slutet av . Men under senare års kraftiga invandring och flyktingmottagning har sjukdomen åter börjat öka i . Man ser även en tydlig ökning av resistensproblem på området. Bland de utlandsfödda rapporterades 683 fall , vilket utgjorde av samtliga fall. Majoriteten av dessa var födda i med som helt dominerande ursprungsland. ska de asylsökande erbjudas en undersökning efter ankomst till . I går kunde vi höra på nyheterna att det inte alls fungerar. Hälsoundersökningen är frivillig, och den asylsökande har rätt att tacka nej. Enligt senaste kartläggningen från SKL var det bara av de asylsökande som genomgick en hälsoundersökning. Av nästan 30 000 asylsökande som kommer till genomgår alltså inte hälften en hälsoundersökning. Därför kan betydligt fler vara smittade. Det som gör mig än mer orolig är att det är bland tonåringar som tuberkulosfallen ökar mest. Eftersom smittan lätt sprids i skolmiljö är det mycket viktigt att ställa diagnos tidigt för att förhindra smittspridning. Vi anser att man måste ta ett samlat grepp och ta tuberkuloshotet på allvar och införa en obligatorisk hälsoundersökning med tuberkulosscreening för asylsökande. I flertalet av de europeiska länderna är detta redan obligatoriskt, bland annat i våra grannländer , och . Ett annat viktigt område är de äldre. De äldre har till skillnad från andra grupper i samhället fått uppleva en stadig försämring av sina levnadsvillkor. uppfattning är att välfärden ska sträcka sig genom livets alla skeenden. Därför presenterar vi i vårt budgetförslag en rad åtgärder för att underlätta livet och vardagen för de äldre. I den nationella brukarundersökningen för äldreomsorgen framkom det tydligt att social samvaro och sociala aktiviteter var områden som de äldre var mest missnöjda med. Och kunde vi ta del av att många äldre på äldreboenden i har alltför lite att göra . I 200 av landets kommuner har man själv satt upp mål på hur ofta gemensamma aktiviteter ska finnas på äldreboenden, men inte ens i hälften av kommunerna som ingår i kommun- och landstingsdatabasen når man upp till de målen. Vi menar att äldres sociala behov därför behöver uppmärksammas i större utsträckning. Vi öronmärker därför l00 och trappar upp stödet till inom detta område. Dessutom motsätter vi oss regeringens förslag till höjning av högkostnadsskyddet för läkemedel. tvekar en hel del äldre och barnfamiljer att hämta ut sina mediciner av kostnadsskäl. Det som jag har berättat om här är bara en del av alla de förslag och åtgärder som vi har med i vår budgetmotion inom utgiftsområde 9. För oss sverigedemokrater är det självklart att ska bli världens bästa och tryggaste land att växa upp i och även att åldras i. Med vår politik är jag helt övertygad om att vi kan nå dit. 185 (S) replik: Per Ramhorn uttrycker i sitt anförande att han är orolig över smittspridning av framför allt tbc. Han vill därför ha obligatorisk hälsoundersökning för asylsökande. Jag gissar att det inte bara är tbc som oroar ett tydligt exempel utan att det är fråga om smittor av olika slag. Är också för vård till papperslösa? 186 PER RAMHORN (SD) replik: Vi är emot att utvidga rätten till vård. Akutsjukvård till papperslösa, som redan finns, ställer vi oss bakom, men inte att utvidga rätten. 187 (S) replik: Hur allvarligt var det menat i anförandet att man är orolig för smittspridning? Det är inte en fråga bara om den mest akuta vården som kan uppstå när man är asylsökande. Det kan uppstå en situation där man blir bärare av en smitta även man finns här som papperslös. Är det allvarligt menat att oroar sig över smittspridning? Varför är man i så fall inte för vård till papperslösa? 188 PER RAMHORN (SD) replik: Vi vill behålla det som finns . Naturligtvis ska papperslösa få akut sjukvård, som finns , men det är inte fråga om att utvidga mer. Naturligtvis tar vi smittskyddet på allvar. Vi hörde på nyheterna i förrgår att det inte fungerar med frivillighet för hälsokontroll för asylsökande. Därför vill vi göra det hårdare så att man blir tvungen att göra hälsokontrollen. 189 (V): Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 3, 4 och 19. En budget är en helhet. Trots att har bland världens starkaste statsfinanser har vi en massarbetslöshet som har blivit vardag. Ojämlikheten breder ut sig alltmer i vårt land. För oss är det självklart att investera i fler jobb, ökad jämlikhet och bättre välfärd. För oss är full sysselsättning det överordnade målet, och vår budget är inriktad på att investera i nya jobb. Det är därför vi satsar på en generationsväxling på arbetsmarknaden i stället för att sänka krogmomsen. Det är därför vi satsar på bostadsbyggande av hyresrätter samt investeringar i infrastruktur och klimatomställning. Det är därför vi genomför en omfattande upprustningssatsning på miljonprogrammet och på välfärdslokaler som skolor, förskolor och äldreboenden. Det är därför vi inte bara efterfrågar en lagstiftning som uttalar att bristande tillgänglighet ska utgöra en diskrimineringsgrund. Vi har också med ett särskilt investeringsstöd för att stimulera tillgänglighetsarbetet. Svenska folkets skattepengar ska användas till bättre skolor, sjukhus och bibliotek, inte till vinster för riskkapitalbolagens ägare. Vi tycker inte att välfärdsverksamheter ska drivas i bolagsform med vinst som drivkraft. Jag tycker att vi har fått många goda argument i frågan. Vi vill höja kvaliteten i välfärden genom att anställa mer personal, och vi värdesäkrar statsbidraget till kommunerna för att garantera välfärden, kvaliteten och för att skapa fler arbetstillfällen. Med budgetalternativ skapar vi 125 000 nya jobb och utbildningsplatser . ska vi stå här och ha en aktuell debatt om äldreomsorgen. Därför kommer jag att ägna lite mer tid åt andra områden men kan ändå inte låta bli att säga att det märks tydligt att resurserna till äldreomsorgen har minskat under en lång rad år. Anhöriga, främst döttrarna, har i stället fått rycka in. Man kan se hur stressen har ökat för personal. De senaste månadernas debatt har tydligt visat på att det finns för lite personal på våra äldreboenden. Då går det inte att fortsätta så här. Utvecklingen måste vändas, främst för de äldres skull och för alla anhöriga som måste kunna känna att deras föräldrar och mor- och farföräldrar har det bra. Äldreomsorgens personal har rätt att känna att de har förutsättningar att göra ett bra jobb. Äldreomsorgen tål inte fler nedskärningar, och det är just nu tufft i många kommuner. föreslår en rejäl satsning på mer personal och utbildning inom äldreomsorgen. 3 öronmärkta miljarder blir 7 500 fler anställda . Det ska ske en tioårig långsiktig satsning med pengar till utbildning och utbildningsvikariat. säger vi ett tydligt nej till marknadsanpassning. Med den marknadsanpassning som regeringen har drivit, och fortsätter att driva på trots alla avarter vi har sett och hört om när det gäller vinstintressen i äldreomsorgen, känns det magstarkt att vi har en regering som är beredd att tvinga på kommuner mot deras vilja en marknadsanpassning av äldreomsorgen, att kommuner tvingas ta emot företag som Attendo och Carema fast de inte vill ha vinstintressen i äldreomsorgen. De personliga ombuden har gjort livet mycket bättre för många människor med psykisk sjukdom. Vi i vill lagstifta om rätten till personligt ombud. Inte minst tycker vi att det är viktigt när vi ser hur man i har halverat antalet personliga ombud. , Barnens rätt i samhället, en av våra väldigt aktiva barnrättsorganisationer, har ofta lyft fram behovet av ett barnfridscentrum ett nationellt kunskaps- och forskningscentrum som kan stötta de myndigheter som handlägger ärenden rörande misshandel av barn och sexuella övergrepp mot barn och också ger vård till utsatta barn. I har man ett sådant nationellt barnfridscentrum och har mycket goda erfarenheter av det. Vi tycker att vi också ska ha ett sådant i och har avsatt pengar till det i vår budget. Det finns en blind fläck som jag länge har undrat över. Det handlar om att det behövs ett funktionshinderlyft en långsiktig satsning på kompetenshöjning för dem som har det kvalificerade jobbet inom olika verksamheter att ge människor med funktionshinder ett bättre liv. Ofta har man som personal med sig viktiga kunskaper och erfarenheter men har inte utbildning när det gäller olika former av funktionsnedsättningar. Därför tycker vi att det ska göras en långsiktig satsning med 2 miljarder som man fördelar , där man satsar på att öka kunskaperna om olika sorters funktionsnedsättningar, bemötande och om habiliterande och rehabiliterande arbetssätt. I den här debatten tog jag upp frågan om det utsatta läget för våldsutsatta papperslösa kvinnor. Det är kvinnor som ofta blir utsatta för övergrepp, misshandel och våldtäkt och som då inte har någonstans att vända sig och söka skydd. De har ingen rättslig myndighet att vända sig till. På nationell nivå tycker jag att man borde göra som har gjort, nämligen att säga att det är en mänsklig rättighet att kvinnor ska få skydd när de är våldsutsatta. De ska kunna anmäla förövaren. Vi har därför avsatt pengar nationellt för att man ska kunna bekosta plats på kvinnojourer för våldsutsatta papperslösa kvinnor. Jag vill gärna ställa denna fråga till er i regeringspartierna. Frågan kan inte vara ny för er. Vad tänker ni göra för att förbättra dessa kvinnors situation? Egentligen riktar jag frågan till också eftersom man har en överenskommelse med regeringen i de här frågorna. Regeringen är inte beredd att finansiera tillskott till sjukvården i sin budget. I stället höjer man från nyåret högkostnadsskyddet för läkarbesök och läkemedel . Det är de som är sjukast och som redan har en ekonomiskt utsatt situation i dagens som får betala ett ännu högre pris för läkarbesök och medicin. Det gör att fler människor kommer att tvingas välja mellan att söka försörjningsstöd eller att avstå från vård och medicin till sig själva eller sina barn. Särskilt hårt kommer höjningen att slå mot ensamstående med barn. Det är ofta mammor. De avstår från läkarbesök oftare av ekonomiska skäl än övrig befolkning, och lika illa är situationen för människor med funktionsnedsättning, som oftare än oss andra har en låg inkomst men stora utgifter. Så är det också för många pensionärer med låga pensioner. För dem blir också höjningen kännbar. Därför säger vi nej till höjningen av högkostnadsskyddet och skjuter i stället till motsvarande resurser till landstingen i vår budget. För oss i är bästa möjliga hälsa en grundläggande mänsklig rättighet. Bra folkhälsa är en angelägenhet för hela samhället. Det förutsätter jämlikhet, jämställdhet och en utbyggd välfärd. Synen på hälsa som en rättighet innebär att människors behov och inte privata vinstintressen ska vara styrande för sjukvårdens utformning och inriktning. Det innebär också att alla i , också asylsökande och papperslösa, måste omfattas av denna rättighet. Det är en skandal att utredningen om sjukvård för papperslösa och asylsökande som varit färdig ännu inte har gått ut på remiss. Det handlar om mänskliga rättigheter om rätt till hälsa och sjukvård för tiotusentals människor i vårt land. Jag vill gärna ha svar från er som sitter på makten och i regeringspartierna: När kommer utredningen att skickas på remiss? När kommer vi att kunna se en hälso- och sjukvård för alla människor som lever i vårt land? är ett klassamhälle på hälsans område. Skillnaderna i hälsa har ökat. Vi kan se skillnader också när det gäller kvinnor och män, där kvinnor har sämre hälsa, ofta tuffare arbetsmiljöer och svårare att påverka sin arbetssituation. Vi vill ha en folkhälsokommitté för jämlik hälsa. Dess uppgift ska vara att titta på oacceptabla förhållanden som leder fram till skillnader i vår befolknings hälsa och sedan ta fram förslag om hur man kan minska de klyftor i hälsa som vi har. Vi satsar 1 miljard på det förebyggande hälsoarbetet i primärvården. Det gör vi därför att vi ser att det långsiktigt förebyggande arbetet om man undantar mödrahälsovården länge har varit underfinansierat i och att det också har fått stå tillbaka i samband med vårdvalet med den fria etableringsrätten. Tyngdpunkten i vårdvalsreformen har på flera håll blivit fler läkarbesök. Områdesansvaret inom primärvården har blivit svagare eller försvunnit. Det har försvunnit kuratorer, psykologer och ofta också distriktssköterskor. Ett utvecklat folkhälsoarbete är en viktig del i arbetet med jämlik hälsa. Det är i första hand låginkomstgrupper som drabbas när detta inte fungerar, för det är de som är mest exponerade för olika hälsorisker. Vi vill också ha 1 miljard till en vårdplatsgaranti. Landstingen får bidra med hälften, och hälften ska man kunna få från staten. Det handlar om att vårdplatserna har minskat rejält. Enligt prognoser kommer de att fortsätta minska. Överbeläggningar leder till brister i patientsäkerheten, och det har blivit nästan ett normaltillstånd i svensk sjukvård. När patienter inte får plats där de ska utlokaliseras de till andra avdelningar där man inte har de kunskaper som behövs. Avdelningarna kan ha så trångt med plats att patienter vårdas i korridorer, i matsalar och på expeditioner. får personalen sitta i telefon och jaga sängar i stället för att ta hand om patienter. Det behövs alltså fler vårdplatser, och vår satsning skulle räcka till 1 000 fler vårdplatser. Vi ser också att det är brist på specialistutbildade sjuksköterskor. Antalet minskar stadigt, från till , och det finns en anledning. Till skillnad från läkarna får sjuksköterskorna ta studiemedel och betala sin specialistutbildning själva, och de får inte bättre lön när de är färdiga. Ofta får de söka tjänster där de till och med kan få sämre betalt. Vi föreslår därför att även sjuksköterskorna ska få gå sin specialistutbildning av lönen. Jag vill avsluta med att säga att för är målet ett solidariskt, jämlikt och jämställt samhälle. Där ska välfärden fördelas efter behov och inte efter plånbokens storlek. 190 (C): och övriga allianspartier tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisningar och begärda bemyndiganden avseende utgiftsområde 9. Vi yrkar bifall till övriga delar av betänkandet SoU1 och avslag på samtliga reservationer. Låt mig också inledningsvis säga tack till utskottets ledamöter. Jag tycker att vi har haft ett mycket konstruktivt arbete i framtagandet av det här betänkandet. behandlar vi socialbudgeten. Det är en reformbudget som även innehåller en lång rad nya satsningar på våra ansvarsområden. Jag begär verkligen inte applåder från oppositionen, och jag ser själv behovet av och vill verkligen vara med på barrikaderna i det fortsatta förändrings- och förbättringsarbetet. Jag vill dock stillsamt påpeka att vad vi behandlar ändå är en reformbudget. Utöver påbörjade förbättringsarbeten presenterar vi nya viktiga steg för att förstärka och förnya välfärden för medborgarnas bästa. I av stor ekonomisk oro tillhör undantagen bland världens ekonomier. Tack vare en ansvarsfull ekonomisk politik från Alliansen pratar vi om nya reformer och förslag snarare än om kraftiga åtstramningar. En stabil ekonomisk grund och folk i jobb är absolut det viktigaste sättet att långsiktigt värna välfärden. Mot en samlad allians står fyra oppositionspartier som spretar mer . Socialdemokraternas politik innebär snarare färre jobb. Särskilt riktar man in sig på att klämma åt ungdomar, kvinnor och invandrare. markerar egen vilja. har som alltid råd med allt finansierat med en oansvarig ekonomisk politik. lägger fram många förslag men med en högst tvivelaktig finansiering. När Alliansen fick ansvaret påbörjades ett intensivt reformarbete för att utveckla hälso- och sjukvården. Det är lättare att få vård, fritt vårdval är en framgång, kvalitetsarbetet utvecklas och patientsäkerhetsarbetet pågår, för att nämna något. Vi har fått helt nya möjligheter att följa vårdens resultat och utveckling. har och Kommuner och Landsting presenterat öppna jämförelser. Just öppna jämförelser, nationella riktlinjer, kvalitetsregister, uppföljning och en aktivare tillsyn är ett kraftfullt stöd för en tillgängligare och kvalitetssäkrad vård och för att vi ska få en jämlikare vård. Jämlik vård är ett övergripande prioriterat område, och en särskild strategi tas fram. Den samlade slutsatsen från öppna jämförelser och andra är att hälso- och sjukvården helt klart går åt rätt håll men att vi också tydligt har stora förbättringsområden. En stor regeringssatsning i budgeten är att stärka de nationella kvalitetsregistren i syfte att förbättra de medicinska resultaten för den enskilda patienten och att effektivisera sjukvården. Valfriheten ska förbättras även inom den specialiserade vården, och ett tidsbegränsat stimulansbidrag finns budgeterat. En särskild insats kring hälsodagbok på webben för planering och uppföljning av egen hälsa och vård genomförs. Tredje steget i tandvården som ska förbättra för dem som ofta behöver gå till tandläkaren, kanske på grund av långvarig sjukdom eller funktionsnedsättning, är på väg att genomföras. En justering av högkostnadsskyddet för besök inom öppen hälso- och sjukvård samt för läkemedel görs i syfte att stärka hälso- och sjukvårdens resurser. Insatser för en mer förebyggande och hälsofrämjande vård är prioriterat och med. Ytterligare satsningar på rehabilitering, tidiga och aktiva insatser, är med i budgeten. Där är hälso- och sjukvården en viktig aktör. Upprättelseceremonin i i var en stark upplevelse. Där fanns 1 300 personer med alla sina öden och berättelser. Jag och flera med mig fällde skamsna tårar för alla kränkta barn. Svenska staten bad, via talman, om förlåtelse. Jag är tacksam över överenskommelsen som är gjord i skadeståndsfrågan. Det kanske allra viktigaste för att undvika att samhället gör om misstagen är de barnskyddsåtgärder som genomförs och finns budgeterade. Stödet till utsatta barn som placeras i den sociala barn- och ungdomsvården förbättras. kommer sammanlagt att avsättas för att stärka skyddet inom den sociala barn- och ungdomsvården. Det är 500 miljoner . Bland åtgärderna ingår att varje barn som placeras ska få en egen socialsekreterare. Socialsekreteraren ska få ett uttalat ansvar att följa vården och hålla kontakt med barnet . Familjehemmen ska få bättre stöd med mera. Kommuner, tillsynsmyndigheter, vi lagstiftare, men också vi föräldrar, morfar, lärare och idrottsledare kan göra mycket. Vi får inte svika barnen en gång till! Fortsatta insatser för att motverka hemlöshet och vräkning finns med i budgeten . Det är också värt att nämnas. Den senaste tidens debatt om kvaliteten i äldreomsorgen är angelägen. Min och utgångspunkt är att vi på bästa sätt ska kunna erbjuda trygghet och kvalitet, och att människor ska få bestämma över sina egna liv. Rapporter om brister i hur våra gamla har det måste tas på absolut största allvar. Enligt ser man ingen skillnad vare sig bättre eller sämre om vården bedrivs kommunalt, kooperativt eller privat. Därför måste åtgärderna sättas in oavsett driftsform. I socialutskottet har vi, enligt min mening, ansträngt oss för att följa upp signalerna om brister. Vi har en tät kontakt med . ordnar vi en bred offentlig hearing om kvaliteten i äldreomsorgen, och vi har särskilda kontakter med Kommuner och Landsting och andra. Den som bedriver en verksamhet har självfallet ansvaret att se till att det fungerar. Kommunerna måste följa upp och kvalitetssäkra. De måste bli mycket bättre på att tala om vad de vill ha ut av utförarna. SKL arbetar med att utveckla stöd, men det kan förbättras. Det är viktigt att olika framgångsfaktorer lyfts fram. Kommuner och Landsting har tagit fram ett bra material som beskriver just de delarna. Jag kan ta några exempel. Det handlar om att sätta individens behov i centrum och ha en väl utvecklad personalstrategi, eller som det uttrycktes av någon där: Ge den äldre huvudrollen i sitt eget liv. För är lagen om valfrihet kvalitetssäkrande. Vi tycker att den ska vara obligatorisk i alla kommuner. , gärna uppföljda på enhetsnivå, är viktigt. Vi anser också att är man inte nöjd med den vård och omsorg man får ska man ha pengarna tillbaka. Parboendegaranti är på gång, och förslag ska komma . Ökat stöd till anhörigvården finns med i budgeten. Jag avstår nu ifrån att gå igenom allt vad som görs för att förbättra och följa upp vården och omsorgen av våra äldre. Det är omfattande insatser. Inte minst stora satsningar görs för en sammanhållen vård och omsorg för de mest sjuka äldre. Detta och andra äldrefrågor får vi återkomma till. Avslutningsvis vill jag säga att när det gäller speciallivsmedel finns ett tillkännagivande från socialutskottets och sida. Men det är en fråga som ärligt talat gått i stå både från den gamla och den nuvarande regeringen. Därför är jag glad att vi tillsammans i utskottet kunnat bidra till att får regeringens uppdrag att arbeta med frågan. Likaså har vi flera utvecklingsarbeten som är på gång om gruppen sällsynta diagnoser. En nationell funktion för samordning, koordinering och informationsspridning byggs upp. En strategi för sällsynta sjukdomar tas fram. Även här har utskottet på ett bra sätt kunnat ena sig i arbetet om att kunna ge Rett Center en ökad långsiktighet i sitt arbete. Jag vill avsluta med att säga att ett stort område, funktionshinderspolitiken, tillgänglighetsfrågor och LSS-frågor inte på något sätt är bortglömt från min sida. Men tiden räcker inte till allt. 191 (V) replik: Jag har varit ute och besökt primärvården och vårdcentraler och diskuterat hur det ser ut med det förebyggande arbetet efter vårdvalet. Man har för mig beskrivit: Vi har mindre tid att samarbeta med andra. Man har också beskrivit hur tjänster som kuratorer och psykologer har försvunnit eller blivit väldigt lite kvar. Distriktsskötersketjänster har kanske försvunnit till delar. Jag tycker att det förebyggande arbetet i primärvården är viktigt. Det gäller inte minst att nå de människor som inte själva söker sig dit. Man kan tidigt upptäcka om man behöver göra insatser. Man kan tidigt ta tag i om någon har ett begynnande missbruk. Det kan gälla rökavvänjning och annat. Man kan ta tag i mycket i ett tidigt skede, inte minst när det gäller barn och ungdomar.