prot · GZ0951 · 2011-12-19 00:00:00 — Vi anser att regelefterlevnaden vid avverkning måste öka och bättre stöd ges till skogsägaren inför avverkning för att minska miljöpåverkan. Det är dags att pröva frågan om en sanktionsavgift om man inte sköter sin miljöhänsyn. Vi menar att en översyn av skogsvårdslagen behöver göras för att åter jämställa skogsvårdslagens miljömål och produktionsmål. Jag har försökt ge en bild av socialdemokratins ansvarstagande på hemmaplan för ett hållbart samhälle där välfärd och möjligheter kommer alla till del. Vi vill utveckla till ett mer modernt och framåtblickande land. Det handlar om fullt fokus på det som är mervärdena: högt djurskydd, god miljömässighet och konsumentinflytande. Jag avslutar med att ställa några enkla frågor till de ledamöter som företräder den borgerliga minoritetspolitik som kommer att bli : 1. På vilket sätt tar ni på hemmaplan ansvar för svenska klimatåtaganden också när det gäller jordbruk och skogsbruk? Kommer ni att ta ansvar för att tillsätta en utredning om en långsiktig svensk livsmedelsstrategi? När kommer vi att kunna se förstärkta mervärden i form av starkare djurskydd och bättre miljömässighet i svenskt jordbruk? När kommer produktionsmål och miljömål att i praktiken jämställas i skogspolitiken? 98 (MP): Jag tänker redogöra för motion MJ467 avseende utgiftsområde 23, Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Där har vi tilldelat utöver regeringens förslag. Hur de fördelas i detalj finns med i vår motion. Jag tänker dra de stora delarna här. En stor del av satsningarna syftar till att uppfylla de nationella miljömålen inom utgiftsområdets ramar. Största satsningen sker inom miljömålet för den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdena i , men stora belopp har även avsatts för att skydda den biologiska mångfalden i skogen. Satsningarna på jordbruksområdet finansieras till stor del genom återinförd skatt på konstgödsel och kemiska bekämpningsmedel. Detta sker enligt principen att förorenaren betalar. Precis som föregående talare sade blir det på så vis en dubbel miljönytta. Det blir ett slags grön skatteväxling. Varför vill vi då återinföra skatt på konstgödsel? Jo, tillverkningen av konstgödselkväve kräver motsvarande en liter olja per kilo kväve. Det är alltså fossil energi som alstrar både koldioxid och lustgas vid tillverkningen, och vid användningen frigörs lustgas, som är en mycket och kraftig växthusgas. Ledande miljöforskare som har påpekat att ett av de tre områden där mänsklig verksamhet har överskridit de ekologiska ramarna är en rubbad kvävecykel. Industrikvävet står för det allra mesta av människans kvävetillförsel, och av detta kväve används i konstgödsel. Konsekvenserna av detta kväveöverflöd, eller denna kvävekaskad, som forskarna kallar det, är klimatpåverkan, övergödning, försurning, biologisk mångfald och ozonhål. Till exempel kan vi alla se att kväveälskande växter tar överhanden. Jag gissar att det väl är en och annan här inne som tycker att det kanske har blivit lite väl många maskrosor. Forskarnas slutsats är entydig. Lösningen på samtliga kväveproblem är en och densamma, nämligen att minska den mänskliga nybildningen av reaktivt kväve. Det är därför vi vill beskatta konstgödselkvävet. Det handlar inte om att vi vill bråka och göra livet surt för svenska bönder. Den borgerliga regeringen brukar annars, som vi hörde göra i den tidigare debatten, tala sig varm för ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken som princip. En konsekvens av dyrare konstgödsel blir naturligtvis att det ökar incitamentet för lantbrukare att lägga om till ekologisk drift. Det ökar också incitamentet för att spara kvävet på gården och att använda kvävefixerande växter, så kallad biologisk fixering. Förutom kvävet vill vi även beskatta den giftiga tungmetallen kadmium. Vi tycker att det är oansvarigt att låta kadmiumhalterna öka i våra svenska jordar. Därtill ska vi lägga trycket på bönderna att ta emot rötslam från reningsverken ett rötslam som innehåller kadmium om än i låga och kanske minskande halter. Regeringen har gett myndigheterna i uppdrag att minska EU:s gränsvärden för kadmium. Det är bra, men vi får inte slå oss till ro med detta. Lägets allvar kräver handling . Att bekämpa kadmiumspridningen är att värna åkermarken. Det är också att värna folkhälsan. Ett annat sätt att värna åkermarken är att ge den status som riksintresse. Vidare vill vi införa ett omställningsstöd till certifierad ekologisk produktion. Vi vill också underlätta för konsumtion av ekologiskt producerade livsmedel. När det gäller djurskydd vill vi inrätta en djuretisk ombudsman. Vi vill också inrätta ett centrum för alternativ till djurförsök. Vi ger utökade resurser för att stärka djurskyddsarbetet. Regeringens demontering av miljöarbetet vid SLU, , vill vi förhindra genom att tillföra medel, , som ska användas till miljöanalysarbete. Vidare vill vi satsa på forskning inom Formas, för areella näringar och samhällsbyggande. Detta var i korthet innehållet i vår budgetmotion. 99 (SD): ser med stor oro på hur svenska jordbruksnäringar minskar i omfattning och att nettoimporten av det vi äter ständigt tycks öka. har det varit särskilt akut för grisproducenter, där trycket från utländskt kött skapat stora lönsamhetsproblem. Det ter sig för mig märkligt hur alliansregeringens målsättningar, framför allt gällande miljömålen, fått så stort trumfvärde att man mer eller mindre driver ut jordbruket från . Det finns mängder av politiska målsättningar om ekojordbruk, klimat, djurskydd och mycket annat, men det finns egentligen ingen målsättning om huruvida vi ska ha något jordbruk kvar i eller om i vilken omfattning vi ska vara självförsörjande. Detta är något som jag hoppas vi kan komma till rätta med. Som exempel kan man konstatera att , som redan har kanske högsta skatter på diesel, inte bara ska införa generella höjningar av koldioxidskatten utan också mer eller mindre avskaffa den återbetalning av koldioxidskatt som jord- och skogsbruk har fått och som har gjort att många kvarvarande näringar har kunnat hålla näsan ovanför vattenytan. Vi i har därför i vår skuggbudget föreslagit en motsatt inriktning där vi i stället höjer återbetalningen av den skatt som jord- och skogsbruket betalar på sin energi. Till detta vill vi avsätta , vilket motsvarar per liter diesel. Detta vill vi göra för att stärka den svenska konkurrenskraften för jordbruket. Vi kan konstatera att om vi ställer alltför stora krav på det inhemska jordbruket kommer vi att driva näringen utomlands för att sedan få importera motsvarande varor men som då framställts med mindre hänsyn till miljö och andra värden, såsom djurskydd. Även när det kommer till djurskyddet har vi angelägna problem att lösa. Vi kan och ska vara stolta över att vi i lägger stor vikt vid att våra djur ska ha det bra, men även detta har resulterat i en konkurrenssnedvridning där det billigare utländska köttet flödar in i kött där djurens status och välvärd är sekundär eller ibland obefintlig. Ritualslaktat kött där djuren avblodas utan bedövning är på vissa håll mer regel än undantag. Konsumenterna väljer i stor utsträckning det kött som är billigast framför det kött där djuren haft det bäst. Det kanske inte är någon överraskning för någon, men så ser det ut. Ofta är det också svårt för konsumenten att veta om djuren har utsatts för regelrätt djurplågeri. Därför vill att kött från djur som har slaktats under bestialiska former utan bedövning ska förbjudas. Men fram till att ett importstopp för den här typen av kött är möjligt ska köttet åtminstone märkas tydligt. Om vi menar allvar med vår djurskyddspolitik finns det anledning att se till att våra bönder kompenseras för de insatser de gör för djurvälfärden. Alternativet blir att djuren för varje ny pålaga från oss politiker faktiskt får det sämre, eftersom det kött vi lägger på tallriken i än större utsträckning importeras från länder där djurvälfärden är långt sämre. vill därför anslå pengar till djurvälfärdsersättning, och de pengarna har vi i denna budget riktat speciellt till grisnäringen på grund av de akuta lönsamhetsproblem som vi har sett inte minst . I en mer långsiktig strategi vill vi dock att även andra animalieproducenter ska kunna kompenseras för en mer kostsam djurvälfärd. Detta tror vi är nödvändigt för att legitimera de högre krav som svensk lagstiftning stipulerar, och vi tror att det starkt skulle bidra till att djurskyddskraven också efterlevs. Sedan länsstyrelserna tog över kontrollen av djurskyddstillsynen från kommunerna kan man utläsa att effektiviteten har ökat gällande interventionerna, och det finns skäl att tro att bedömningarna har blivit mer rättvisa. Dock kan man se att kontrollerna till antalet har blivit betydligt färre. Därför har ett utökat anslag på till länsstyrelserna, avsett att öka antalet djurskyddskontroller. Regeringen har deklarerat att man, likt , vill sänka avgifterna för veterinärkontroll på landets slakterier. Regeringen har föreslagit för det ändamålet. Då vi lät utreda kostnaderna för att hamna på EU:s föreskrivna miniminivå fick vi svaret att det skulle kosta , vilket också blev den summa som vi föreslog för ändamålet. Men eftersom regeringen redan hade aviserat de första 90 miljonerna blev således tilläggsanslag mellanskillnaden, det vill säga 10 miljoner. Även denna satsning har som syfte att stärka den svenska konkurrenskraften. I betänkande MJU2 behandlas en motion från som tar upp odlat kött. Vi menar att detta är en teknik som borde satsa på. Tekniken går kort och gott ut på att man tar stamceller från ett djur vars kött man vill framställa och låter cellerna växa i en bioreaktor där man tillsätter nödvändig näring med mera. Om denna teknikform blir lyckad skulle det kunna lösa många praktiska och etiska problem som livsmedelsproduktionen brottats med. I den vetenskapliga tidskriften har man publicerat resultat som är högst intressanta. De pekar på lägre energiåtgång genom detta framställningssätt, lägre utsläpp av drivhusgaser, lägre vattenåtgång och mindre åtgång av areal jämfört med kött från konventionellt uppfödda djur. Frigörandet av jordbruksareal är givetvis väldigt intressant, då det på allvar skulle kunna ges utrymme för produktion av energi- och oljegrödor för att konkurrera med den fossila oljan. anser därför att denna forskningsgren på grund av sin potential ska pekas ut som särskilt viktig. 100 (MP) replik: Jag har tittat på särskilda yttrande om utgiftsområde 23. Det står mycket vackert där, som att ser människan som en del av naturen och inser att vi är helt beroende av denna för att kunna fortsätta vår existens på jorden. Det är jättefint! Ni slåss för den konservativa principen om ett varsamt framåtskridande. Ni står också bakom förvaltarskapstanken som särskilt vägledande inom just miljöområdet och säger: Slutmålet för vår miljöpolitik är ett ekologiskt hållbart samhälle. ville ni ha konstgödselskatt, men det vill ni inte . Har du någon förklaring till det? Hur motiverar ni det, mot bakgrund av de vackra orden? För mig går det inte ihop riktigt. Kan jag få en förklaring? 101 (SD) replik: Jo, det är ganska enkelt att klargöra detta. Vi tror att om vi driver ut jordbruket från , med all den skatt som existerar i ett enda land på hela denna jord, mig veterligen, kommer vi att missa andra mål. För mig och är det naturligtvis viktigt att vi har kvar ett jordbruk i där vi kan ha våra värden, med till exempel djurskyddshänsyn och andra miljömål. Driver vi ut jordbruket från tappar vi kontrollen. 102 (MP) replik: Jag kan bara konstatera att ni då har ändrat er radikalt mot . Jag vill kommentera detta med avblodning utan bedövning: Det är förbjudet i . Sedan tycker jag att du ska köpa ekologiskt kött, så slipper du oroa dig utan kan lugnt lita på att djuren har haft det bra. Odlat kött har jag väl inga problem med bara det märks. Men jag har en fråga om något annat som jag undrade över. Det gäller detta med diesel. Ni vill ju återföra 200 miljoner där. Hur skulle det gå till? För övrigt finner jag att det går stick i stäv med era tankar om ett hållbart ekologiskt samhälle. Men hur ska det gå till? Ska man samla kvitton? 103 (SD) replik: Om jag inte är helt felunderrättad vilket jag inte tror att jag är pågår det en återbetalning av dieselskatt för skogsbruks- och jordbruksnäringar. Det ser jag inga konstigheter med. Däremot kan jag nämna något beträffande avblodning utan bedövning. Det stämmer att det är förbjudet i , och så hoppas jag att det kommer att förbli. Men det är inte många länder i EU där det verkligen är förbjudet. Jag tror att alldeles införde förbudet. Det fanns en rapport från EU som, om jag inte missminner mig, sade att av nötkött slaktas med den här formen av ritualslakt. 104 (V): Jag tycker att vi pratar om ett viktigt betänkande. Det handlar inte minst om maten. I maten finns det en stor potential att göra rätt. Men det vi äter kan också leda till stor negativ påverkan på den biologiska mångfalden och inte minst klimatet. Maten står för ungefär en fjärdedel av hushållens utsläpp av växthusgaser. Vi i tycker att det är väldigt viktigt att vi politiker gör vad vi kan för att minska den andelen. Bara kom det en rapport från som heter Köttkonsumtionens klimatpåverkan. När det gäller livsmedel är det till största delen animalier som påverkar klimatet negativt. konstaterar att köttkonsumtionen i har ökat och att köttkonsumtionen står för mer än hälften av alla utsläpp motsvarande personbilarna i . Det är med andra ord en väldigt stor andel. Det är precis som, vill jag minnas, Klimatberedningen konstaterade, att vi just inte har några styrmedel vad gäller köttkonsumtionen. Vi har liksom inget sätt att påverka den faktorn i . När det gäller andra faktorer bostäder, bilar, transporter och så vidare har vi ändå styrmedel, och det är någonting som man talar om. Vi i tycker att det är viktigt att vi ser till att minska de här utsläppen. Därför har vi öronmärkt pengar för att vi vill minska köttkonsumtionen i . Det betyder inte att vi vill att människor ska äta mindre, men vi tycker att människor ska äta mer vegetariskt. Vi har också avsatt särskilda pengar till och till andra direkta insatser till lantbrukare för att de ska få det lättare att gå över till ekologisk produktion. Vi tycker egentligen att satsningen det nya matlandet är en intressant satsning. Det är ungefär 90 miljoner som går till den satsningen. Men vi vill inte att det nya matlandet bara ska vara en direkt eller indirekt subvention till livsmedelsindustrierna i , utan vi tycker att det är viktigt att det ska finnas ett miljömässigt och klimatmässigt tydligt mervärde i den satsningen. Vi vill ha kvar satsningen, men vi vill fylla den med ett mycket mer offensivt innehåll. Vi tycker att en satsning på ekologisk produktion och en satsning på minskad köttkonsumtion skulle rymmas väl inom satsningen det nya matlandet. Till exempel skulle våra offentliga institutioner, äldreboenden, skolor, sjukhus och så vidare kunna anamma kampanjen för vegetariska , så att de åtminstone serverar vegetarisk mat. Vi tror också att det är fullt möjligt att genom den offentliga upphandlingen öka andelen ekologiskt producerad mat och vegetariska alternativ. Vi tycker självklart att det är viktigt att avskaffa alla subventioner till köttindustrin. Precis som Socialdemokraterna anförde tidigare motsätter också vi i oss subventionen på till slakterierna, då man tar bort avgiften för den officiella veterinärkontrollen. Vi tycker också att det vore intressant att utreda möjligheten att införa en avgift på animaliska produkter, kanske en köttskatt. Om man skulle göra det tycker vi att det är viktigt att de pengar som man drar in finns kvar inom livsmedelssektorn. De pengar man skulle dra in från en köttskatt kan exempelvis gå till att göra vegetarisk mat billigare. Det finns andra delar i det här betänkandet som jag tycker är viktiga. Det handlar om djuren. Djuren är en grupp i samhället som har fått ta mycket stryk av den borgerliga politiken. infördes en ny organisation för djurskyddskontrollerna. Ansvaret flyttades från kommunerna till länsstyrelserna. Vi i har egentligen inget problem med att blir huvudman. Men sättet man gjorde detta på det var en ny organisation som var underfinansierad var helt oacceptabelt. Vi kan titta på antalet djurskyddskontroller som görs nu jämfört med när det låg på kommunerna. Det görs bara hälften så många djurskyddskontroller som . Jag tycker att det är bra att regeringen har anslagit ett mindre bidrag för att man ska kunna göra fler och bättre djurskyddskontroller, men det behövs mer pengar, vilket är något som vi i har budgeterat för. Inte minst tycker vi att det är viktigt att man, när man gör djurskyddskontroller, ska kunna ta ut en kontrollavgift, så att den här verksamheten åtminstone delvis kan vara självfinansierande. En annan viktig del när vi pratar om djurskyddet är behovet av en djuretisk ombudsman. Jag tänker på det inte minst när jag tittar på förslaget till en ny djurskyddslag. Det är en ganska imponerande utredning. Den är väldigt fyllig, och det är många förslag. Nästan alla de här förslagen handlar om att man ger uppdrag till . ska återkomma med nya föreskrifter. ska återkomma med nya riktlinjer och så vidare. Tänk om vi hade haft kvar ! Det var den myndighet som fanns just för att man skulle driva de här frågorna. Den lade den borgerliga regeringen ned 2007. Tänk om vi hade haft kvar den myndigheten! Då skulle arbetet för att stärka djurskyddet gå otroligt mycket lättare. Det är därför vi i föreslår en djuretisk ombudsman. Det är något liknande den tidigare . Det är inte exakt likadant. Vi har också lärt av en del brister som fanns med den tidigare myndigheten. Vi vill ha en handlingsplan för att minimera antalet djurförsök. Vi ser att det är fler och fler djur som utnyttjas och dödas i djurförsök. Det tycker vi i är oacceptabelt. har sagt i tidigare sammanhang att man ska minimera antalet djurförsök. Ja, men då behöver vi en handlingsplan för det. Vi behöver också ett center för att minska, ersätta och förfina reduce, replace, refine djurförsöken. Det här är någonting som vi har anslagit pengar till, så det är bara att sätta i gång och arbeta med det om våra förslag går igenom. Vi pratade tidigare om att det inte händer särskilt mycket på klimatområdet när vi tittar på vad den borgerliga regeringen föreslår. Jag tycker att det är samma passivitet vad gäller miljö- och jordbrukspolitiken och djurskyddspolitiken över lag. Fördelen är att det finns alternativ här i politiken. Vi i har vårt särskilda yttrande. och Socialdemokraterna har sina förslag. Det finns färdiga förslag för hur man ska kunna gå från en passivitet till mer av aktivism på det här området. För att vi inte ska dra ut på den här debatten mer vill jag bara hänvisa till särskilda yttrande. 105 (M): Först vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet. Jag tänkte att jag skulle uppehålla mig vid några knutpunkter i betänkandet. Det kommer att handla om maten. Jag har förstått att det är många andra som också har fastnat för just maten som utgångspunkt i resonemanget. Jag ska säga något om landsbygdsutvecklingen och en del om skogen. Låt mig börja med det nya matlandet, som i grund och botten hämtar sin energi från matens betydelse för oss människor. Måltidsupplevelsen jag tror inte att det är många som har tänkt på det är en av de få upplevelser som attraherar samtliga våra fem sinnen. Det är få andra upplevelser där man kommer i närheten av detta. Förutom att måltiden är livsuppehållande är den alltså oerhört engagerande för den enskilde individen. Det är därför det är så viktigt att man inom ramen för det nya matlandet har fokus på fem områden, nämligen den offentliga sektorn, primärproduktionen, förädlad mat, matturism och restaurang. Inte minst det första, fru talman, är viktigt. Där finns det ju många människor som inte själva styr över valet av sin mat. Det handlar om att öka engagemanget där. Men förutsättningen för att vi ska ha livsmedel är bland annat att vi har en jordbruksproduktion. Därför är det viktigt att vi slår vakt om jordbruksproduktionen. Det är också därför som alliansregeringen har sett till att skapa bättre förutsättningar för att kunna producera just livsmedel. Vi har minskat administrationen med . Vi har sänkt kontrollavgifterna för slakterier, vilket mycket glädjande har fått till följd bland annat att småslakterierna har ökat . Dessutom kommer vi att införa en så kallad suggpeng, eftersom vi ligger i ofas när det gäller den kostnadsbild som de svenska djurbönderna har. Dessutom har vi mindre utsläpp av växthusgaser. Flera av de tidigare föredragshållarna vi kan kalla dem så har sagt att det har blivit sämre. Men faktum är att jordbruket har minskat . Skogen har minskat . Även det senaste mätbara året har skogen minskat, även om jordbruket har ökat . Det verkar som att de föregående talarna inte har läst de här papperen. När det gäller jordbrukspolitiken är den ju samfälld inom hela EU, och därför är det oerhört viktigt att vi har fokus på de pågående jordbruksförhandlingarna och ser till att vi får en mindre budget. Ju större budget vi har för jordbruket, desto större blåser vi upp den här delen. Det handlar också om att få en utjämning mellan olika länder, för är det en oerhörd snedfördelning. Inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken är det också, tycker vi från moderat håll, väldigt viktigt att vi fokuserar på produktionsjordbruket, eftersom de är mest konkurrensutsatta. Därför gäller det att få bort marknadsstörande mekanismer inom jordbruket. Sådana snedvrider alltid konkurrensen och gör att politiken kan allokera saker och ting där det inte alltid är det bästa. Som har nämnts här tidigare handlar det i jordbruket också väldigt mycket om djurskydd. Jag kan glädjande nog säga att vi nu stärker detta ytterligare och framåt. En presenterad djurskyddsutredning med väldigt många intressanta idéer kommer att gå ut på remiss. Allt kommer förmodligen inte att kunna genomföras, men mycket av det kommer att kunna lända till efterrättelse. Det är också intressant att se att vi nu har skapat ett nationellt centrum för djurvälfärd, eller animal welfare, där vi också har ett engagemang för att försöka få den motsvarighet som ska bildas inom EU att landa just i . Vi har nämligen väldigt mycket att tillföra här, och det tror jag är en oerhörd tillgång både för och inte minst för EU. Inom ramen för det nya matlandet har vi också fisket. Vi kan konstatera att vi har en helt ny havsmyndighet som har varit i gång i snart och som har tagit över fiskefrågorna. Vi har väldigt stora förväntningar på att denna nya myndighet kan bli än mer effektiv när det gäller fiskefrågorna. Men också här handlar det om den gemensamma fiskepolitiken inom EU där vi inte själva fullt ut råder över verksamheten. Vi har kämpat tappert när det gäller utkastförbud, vilket nu är på gång att kunna genomföras. Vi har också kämpat för att minska flottan, eftersom vi har haft en otrolig överkapacitet i förhållande till den mängd fisk som varit tillgänglig för att plocka upp. Vi har också samfällt, vågar jag påstå, inom hela och med regeringen drivit frågan om att skapa vettiga avtal med tredjeland i den mån EU fiskar i andra länder. Detta är viktigt. Där vi själva kan påverka har vi också utmejslat behovet av att slå vakt om det kustnära fisket och det småskaliga fisket och se till att den förädling som sker där kan fortgå genom den administrations- och skatteminskning som vi har gjort och som har skapat förutsättningar för dessa många nya småföretag. När det gäller landsbygdsutveckling kan jag glädjande nog konstatera att den massiva satsningen på bredband fortsätter att öka. Det underlättar för företagande på landsbygden men också för privatpersoner att kunna bo, leva och verka där, vilket i sig skapar en grund för en levande landsbygd. Skogen är oerhört mångfasetterad. Vi talar om bränsle, papper, möbler, bostäder, förpackningar med mera. Jag vet snart inte något område där inte skogen är med.