prot · GY0948 · 2011-01-26 00:00:00 — Det här är bara en del av de rapporter som finns som pekar på tillståndet i den svenska skolan. Både utbildningsministern och har tidigare räknat upp vilka insatser alliansregeringen har gjort under den tidigare mandatperioden. Jag tror att det är oerhört viktigt att peka på att vi faktiskt äntligen lyckats få på plats en skollag som säkrar kunskap, valfrihet och trygghet och som stärker elevernas rättigheter. Där har två tidigare socialdemokratiska ministrar tvingats lägga arbetet åt sidan eftersom de inte har kunnat driva igenom frågan med hjälp av sina samarbetspartier. Det har varit en handlingsförlamning på det området. Vi har pekat på Lärarlyftet som en oerhört viktig del i att lyfta lärarnas kompetens. Vi har pekat på utbildningen av speciallärare. Vi vill åter vara med och bygga en skola i världsklass. Jag vill lyfta upp ytterligare en del. Vi har pratat om kunskap och kreativitet. Den strategi för entreprenörskap som regeringen också har antagit ser jag som en viktig del i att på olika sätt öka kreativiteten i den svenska skolan och därmed ge ungdomar en större möjlighet på arbetsmarknaden och när det gäller att skaffa sig ett jobb. Vi vet att vi måste göra mer. De fyra punkter som Socialdemokraterna nu lyfter fram känns spännande för mig som centerpartist. Vi har ju jobbat för en tioårig grundskola . Vi har under de här fyra åren på olika sätt visat att bra lärare är viktigt. Vi har talat om ordning och reda. ser också mer satsningar på forskning som en viktig del. Alla delar är viktiga i den svenska skolan förskolan, och gymnasieskolan, men också de olika delar av vuxenutbildning som finns. Jag tycker att det är viktigt att den här diskussionen fortsätter. I detta anförande instämde och Lodenius (båda C), , och (alla M), (FP) samt (KD). 74 (SD): I utsätts nästan var tredje lärare för våld eller hot om våld på jobbet, detta enligt en undersökning från . I själva verket handlar var tredje anmälan till om just skolan och arbetsklimatet där. En rapport från visar i sin tur att omkring hälften av landets lärare upplever att det blivit vanligare med hot och våld i skolan. Nästan var femte lärare oroar sig för att gå till sitt arbete på grund av våld och hot om våld på arbetsplatsen. Enligt har anmälningarna till verket mer än fördubblats , och trots att siffrorna stiger menar dessutom att mörkertalet är omfattande. Man menar att anmälningarna endast är toppen på ett . Vad har då detta med svenska elevers sjunkande skolresultat att göra? Jo, mycket. hänvisade de båda lärarförbunden till en undersökning i vilken det framkom uppgifter som gjorde gällande att så många som av lärarna tvingas ta betydande lektionstid i anspråk för att lösa konflikter och för att skapa någon form av trygghet och studiero i skolan, men också att var sjunde lärare tvingades ägna varje lektion åt precis detta. Runtom i vittnar elever om ett hårdare skolklimat där inte minst svenska tjejer utsätts för en rad olika tillmälen och sexuella trakasserier som killar berättar om rån, misshandel och en allmänt otrygg skolmiljö. Många elever berättar om att de går till skolan med en klump i magen. Jag har tidigare påpekat i den här talarstolen att mobbning, hot, trakasserier och också direkt våld har kommit att bli en del av vardagen för alltför många av våra lärare och elever på alltför många av våra svenska skolor. Jag har också påpekat, och den slutsatsen står jag fast vid, att det inte går att komma ifrån att det är i det samhälle vi lever i, ett alltmer splittrat och segregerat svenskt samhälle, som vi hittar grunden till det här. Det är den mångkulturalistiska utgångspunkten och en totalt misslyckad invandrings- och integrationspolitik som har skapat denna situation. I en sådan verklighet är det inte konstigt att svensk skola tappar i kvalitet och att svenska elevers studieresultat blir allt sämre, oavsett vad de har för bakgrund. Det har flera internationella undersökningar också visat, vilket flera av er redan har påpekat. Det är undersökningar som visar på en nedåtgående trend vad gäller kunskaper i matematik, fysik, läsförståelse och problemlösning men också när det gäller disciplin. Även har kommit till liknande slutsatser. Jag ställde en fråga till . Jag vill ha svar på frågan vad han anser om professor uttalande där han menar att topplaceringar i en rad olika internationella undersökningar de facto kommer ur stränga invandringspolitik. Han menar, och jag citerar än en gång: Att nedtona undervisningen i nationens historia eller att göra historieundervisningen internationell har aldrig varit något alternativ i . Vi har inte, som i , levt med idéer om varken det gränslösa eller det mångkulturella samhället. I stället för att ge ett seriöst svar valde dock tyvärr att hånfullt vifta bort detta. Jag menar att det inte går att vifta bort den påverkan som det rådande samhällsklimatet faktiskt har på den svenska skolan och de allt sämre resultaten i svensk skola. Det spelar ingen roll vilka bortförklaringar man kommer med: Svensk skola är en spegelbild av det svenska samhället. Utmärkande i senaste rapport är just de stora skillnaderna mellan elever med svensk och med utländsk bakgrund. Detta är naturligtvis förödande. Antalet skolor som inte når upp till 75-procentsgränsen har dessutom stigit . Då var det 34 skolor; var det 107 skolor. Flertalet av dessa skolor finns koncentrerade i våra storstadsregioner och i våra förorter. På i var det till exempel av avgångseleverna som var behöriga att söka till gymnasiet. Detta innebär att två tredjedelar av eleverna på denna skola hamnade utanför. Hur ska de kunna ha en chans att bli en del av det svenska samhället, frågar jag mig. Även i den senaste framkommer det stora skillnader mellan infödda elever och elever med utländsk bakgrund. Det är i själva verket så att i är skillnaden mellan dessa elevgrupper en av de högsta i hela undersökningen, trots alla de extra resurser som dessa skolor erhåller. är det en väldig skillnad på de resurser som de här skolorna erhåller jämfört med många andra skolor. Detta är, vilket också har konstaterats tidigare, ett totalt misslyckande för övriga sju partier i den här församlingen, från vänster till höger. Det är ett totalt misslyckande för svensk skola, men också ett totalt misslyckande för svensk invandrings- och integrationspolitik. Jag tycker att man kanske borde höja blicken och vakna ur törnrosasömnen eller vad vi ska kalla det. Jag menar följande: Om ett hus är drabbat av fukt, mögel eller har en grund som håller på att vittra sönder hjälper det inte, som Alliansen tror, att lappa hål, spackla över sprickor eller måla med en stor pensel. Det räcker inte. Det kanske blir bättre för stunden, men man måste åtgärda grundproblemen, annars kommer situationen aldrig att kunna bli bättre. 75 (V): Det jag håller i min hand är en av de böcker som jag har läst för mina små barn: Miffy hace magia eller Miffy trollar. Jag minns när jag satt och läste den här boken min förstfödde var några månader gammal och min mamma kom in i vardagsrummet och frågade vad jag gjorde. Vi läser, säger jag. Men han förstår väl ingenting, svarar hon lite förvånat. Jag har läst med mina barn från tidig ålder, inte för att jag tror utan för att jag vet att det spelar roll för deras språkutveckling. Att läsa ger fantasin möjligheter och vidgar referensramarna. Litteraturen ger möjligheter att leva sig in i andra människors villkor, att omvärdera sin egen vardag och förstå sin omvärld. Det här lärde jag mig bland annat när jag läste till lärare. Både jag och min man har akademisk utbildning. Enligt statistiken läser vi mer än arbetare, och våra barn kommer att ha bättre förutsättningar att klara skolan än andra barn som inte har högutbildade föräldrar. Enligt en rapport från LO som gjordes läser nästan hälften av de manliga arbetarna aldrig en bok på sin fritid. Mer än hälften av de manliga akademikerna läser däremot böcker i stort sett . Kvinnorna inom LO läser dubbelt så ofta som männen inte särskilt mycket, men ändå. Resultatet visade att allt fler framför allt män inom LO och TCO i stort sett har slutat att läsa böcker. Då kan man fråga sig om det har någon betydelse. Mina föräldrar hade knappt med sig fullständig grundskoleutbildning från , och mamma har arbetat på , med undantag då hon läste in sin gymnasieutbildning på komvux. Om vi hade kommit hade mina odds för att nå målen i skolan sett betydligt sämre ut, inte för att vi, som säger, lever i ett mångkulturellt samhälle där vi tydligen är möglet och fuktskadorna utan därför att är föräldrarnas utbildningsbakgrund det som har störst betydelse för hur väl eleverna når målen i skolan. Likvärdigheten är det som har brustit totalt. Skolan misslyckas med sitt kompensatoriska uppdrag. Enligt är läsförståelsen bland dagens 15-åringar drastiskt sämre . talar om att det tar tid att vända en Atlantångare, men han styr snarare i full fart mot ett . Och på däck spelas ljuv musik för att vi ska förledas att tro att det inte är någon fara. Vi har kunnat följa utarmningen av bland annat skolbiblioteken. står det inskrivet i lagen att eleverna ska ha tillgång till skolbibliotek, vilket är bra, men inte tillräckligt. Det behövs dels resurser, dels också riktlinjer för vad som är ett skolbibliotek. Jag har själv jobbat på skolor och besökt skolor där det så kallade skolbiblioteket har varit en skrubb där en massa böcker står lite huller om buller. Jag har varit på skolor som har haft hyfsade skolbibliotek, men som har saknat skolbibliotekarie och som är låsta större delen av veckan. Den här regeringen gör allt för att öka klyftorna än mer med åtgärder och reformer som pekas ut av bland annat som orsaker till kunskapstappet, det vill säga ökad differentiering och segregation, med elitklasser och flathet gentemot fristående skolor som tillåts pumpa ut skattemedel för privata vinster i stället för att de ska gå till eleverna. Den nya gymnasiereformen som strax ska träda i kraft kommer inte heller att öka på läsandet, tvärtom. När man kraftigt beskär ämnet svenska för elever på yrkesprogrammen är det inte en helt vild gissning att de kommer att läsa i ännu mindre utsträckning än dagens arbetare. Och den som inte läser själv läser väldigt sällan för sina barn. Alla ska ha rätt till kunskap, men det är en rättighet som håller på att begränsas. Den här regeringen är inte intresserad av att ha en skola för alla, en skola där jag som barn uppväxt i miljonprogramsområde med invandrade föräldrar med låg utbildningsbakgrund, metallarbetare som inte pratade bra svenska hade möjligheten att inte bara knäcka läskoden utan också förkovra mig och vara den första i familjen att läsa på universitet, tack vare en likvärdig och kompensatorisk skola. Nej, den här regeringen lägger i stället ansvaret på föräldrarna och eleverna, och det kan vi se resultatet av , inte bara i utan även i andra rapporter. Skillnaderna i resultat mellan elever med olika bakgrund ökar och den svenska skolan är inte längre en av världens mest likvärdiga. Det bär du ansvaret för, . 76 (KD): Runt om i just precis nu pågår det undervisning och hög grad av verksamhet i våra skolor av kunskapsintresserade elever och jätteengagerade lärare. Låt oss ha det i bakhuvudet när vi fortsätter att diskutera de problem som vi har fått framför oss i och med den PISA-undersökning som kom. Den visar att vi kan bättre. Tack för modet, och , och viljan att ha en aktuell debatt om skolans resultat! Jag tycker att det var modigt av er. Jag ska snart tala om varför. Den undersökning som 15-åringarna var med i gick av stapeln 2009. Ni kan alla matematiken här, eller hur? började de här 15-åringarna i skolan. Jag har suttit i . Jag vet hur debatterna var med de socialdemokratiska utbildningsministrarna. Jag vet hur det såg ut. De 15-åringar som har visat de här dåliga resultaten hade alltså sin skoltid 20012009. Vi kom tyvärr inte till makten med vår utbildningsminister . De allra första stora reformerna kommer att gå igenom 2011. Vi hade ett lärarlyft 2007. Men inte tror väl vare sig , eller Vänstern att detta lärarlyft, som gick av stapeln 2007 för att lärarna skulle fortbildas, skulle ha kunnat påverka dessa 15-åriga elevers kunskaper inför PISA-testet i matematik, naturvetenskap och läsförståelse? Är det någon som tror det? Någon slags ordning och reda tycker jag att det får vara när vi talar om vad det är som gäller. Det handlar inte om att hitta syndabockar. Men av dem som har ett ansvar ska ansvar utkrävas. Jag är jätteglad när med all kraft säger att vi måste vända kunskapskraven. Ni behöver inte ens säga att vi ska det. Vi har redan gjort det. Det är jag glad för, därför att nu har vi genom den här debatten fått chansen att tala om detta. Äntligen har vi fått ett erkännande från Socialdemokraterna att de drev fel politik när de slog sönder det särskilda stödet, specialistlärarutbildningen och hela den delen. Socialdemokraterna har drivit att alla ska undervisas på samma sätt, i samma form . Det var det som gjorde att vi inte kunde ge det extra stöd som behövdes till elever som behövde det. Vi kunde inte ge det individuella stödet när det krävdes. Vi kunde inte sätta in de resurser och ställa de krav som skulle höja statusen i skolan därför att de slogs sönder av en annan ideologi. Vad visar PISA-undersökningen? I 65 länder, varav 34 , undersöktes 15-åringar i huvudämnena läsförståelse, matematik och naturvetenskap. ligger i toppklass. har vi dykt rakt nedåt. Men det finns ett annat land nära oss som ligger i toppklass, nämligen . Varför har dessa goda resultat? Man pekar på några saker, nämligen att skolan har hög status i , läraren är en auktoritet i , det sker uppföljningstester och det ges särskilt stöd. Om en elev har varit borta eller varit sjuk kan särskilt stöd sättas in så att eleven snabbt ska komma i fatt. Det är klassgenomgångar. Är det någon som på allvar tror att en tioåring själv kan forska fram den kunskap som behövs för sådana internationella tester jämfört med en lärare som sköter huvudundervisningen? Vad har vi gjort redan nu åt detta? Jo, redan nu har försökt att höja skolans status. Vi har gjort det genom att höja lärarens status med en legitimation. Vi har gjort det genom att tala om skolans betydelse i samhällsutvecklingen och kunskapsutvecklingen så att vi kan behålla som en kunskapsnation. En annan sak är naturligtvis familjestabiliteten. Det är en viktig del i sammanhanget, och den är också starkare i . I realiteten är en jämförelse mellan och bara ett kvitto på att vi är på rätt väg. Vi har närmat oss i dessa delar, vilket gör att det är en utmaning för oss att återigen inta en topposition i nästa PISA-mätning med nuvarande politik. Vad är det Socialdemokraterna ska åstadkomma som vi inte har gjort nu om de skulle få makten? I detta anförande instämde , , och (alla M), (FP) samt i (C). 77 Utbildningsminister (FP): Det ställs en berättigad fråga om de många stora reformer som genomförs. När kommer de att ge effekt? Mitt svar är att de naturligtvis ger effekt relativt direkt. Frågan är då när de ger en mätbar effekt i skolans slutbetyg eller i studentbetygen. När blir den effekten synlig? Den kommer att dröja. Jag har aldrig sagt att det kommer att ta innan effekten kommer att synas, men det kan mycket väl ta fem till innan den på allvar syns i studentbetygen och slutbetygen i årskurs 9. Om varenda lärare genomgår en termin i Lärarlyftet och fördjupar sig i sitt ämne får det naturligtvis en omedelbar effekt för eleverna i deras klassrum. Men för elever i årskurs 4 tar det innan det får effekt i slutbetyget. Med en ny lärarutbildning tar detta oerhört . Det tar innan de över huvud taget har kommit ut från utbildningen. Ett nytt betygssystem tar tid innan det påverkar beteenden, även om ett nytt betygssystem och tidigare betyg kommer att få effekt snabbt för eleverna, det vill säga skolarbetet kommer att tas mer på allvar när det sätts betyg. Speciallärare på lågstadiet kommer att ge omedelbar effekt för de eleverna, men innan det blir mätbara effekter i slutbetygen i skolan tar det . Från att ha röstat emot i princip alla reformer som vi har genomfört och förnekat alla problem säger nu att man erkänner problemen och undrar varför inte mer händer. Ursäkta, men det här är det mest intensiva reformåret . Det händer ganska mycket. Sedan säger att Socialdemokraterna vill ha effekt nu och räknar upp fyra reformer som kan ge effekt . Den första reformen är antagningsprov till lärarutbildningen. En sådan reform ger effekt först när studenterna kommer ut från utbildningen. Vi är för antagningsprov. Det är ingen nyhet. Det ingick i . Det utreds just nu om det går att konstruera ett vettigt antagningsprov till lärarutbildningen. Dessa lämplighetstester ska hålla för att någon som inte blir antagen för att han eller hon inte anses lämplig överklagar. Det är svårt att konstruera lämplighetstester som håller för överklaganden. Vi prövar denna fråga. Jag är för sådana prov, och jag har sagt att jag gillar idén. Men proven måste kunna genomföras på ett rättssäkert sätt. Det står i läroplanen att varje kommun ska fördela resurser efter skolornas behov. Jag skriver gärna in det i skollagen. Det är inga problem. Regeln finns och gäller redan. Vi håller på att titta på ett kvalitetsinstitut, en ny statlig myndighet, vid sidan av alla som redan finns. Vi är för det. Det är i själva verket vi som har drivit frågan . Ni har alltid sagt nej. Det kommer ett sådant. Men inte är det ett kvalitetsinstitut som lyfter upp resultaten i slutbetygen. De reformer som ni anvisar här är precis som våra strukturreformer, det vill säga det tar innan de ger effekt. När ni kritiserar oss för att det går för långsamt och hittar på reformer visar det sig att de är ännu mer långsiktigt verkande om de har verkan. Det är bra med antagningsprov till lärarutbildningen, men det tar innan de ger effekt i skolsystemet. Det tar innan lärarna kommer ut, och det tar innan de lärarna dominerar i skolorna. Det är lätt att stå här. Snacka går, men det är verkstad som gäller. Det är vad som sker . Ingen skulle hellre än jag önska att det fanns en quick fix så att vi kunde lyfta upp resultaten, men de reformer som ger effekt tar tid därför att skolsystemet är så stort och omfattande. Det är inte bara fråga om paragrafer utan det är fråga om värderingar och attityder i skolan som måste påverkas. Alla vill hitta sin favoritförklaring till varför det är låga resultat. För någon är det friskolorna, för någon annan är det invandringen. Jag tror inte att det är så. har höga resultat och lite invandring. har lite invandring men har samma resultatutveckling som vi. är en mångkulturell smältdegel och ligger i topp i resultattabellerna i världen. Något sådant enkelt samband finns inte. De skolor som har många invandrarelever har lägre resultat eftersom eleverna ännu inte har lärt sig svenska. Det är en utmaning. Men att säga att våra sjunkande resultat beror på invandring är trams. I detta anförande instämde (FP), och (båda M), i (C) samt (KD). 78 (S): Det var det här jag sade i min inledning, nämligen att det fanns en risk för att den här debatten inte skulle handla om vad som borde göras i just nu utan som mest skulle bli en pajkastningsdebatt om vem som har gjort vad. Att går upp i falsett och säger att allt är sossarnas fel därför att det är vi som har beslutat om läroplaner, styrdokument och annat blir lite komplicerat när vi börjar titta på vilka skolministrar som har fattat beslut om tidigare läroplaner för och gymnasieskolan. Det har i stor utsträckning varit moderata ministrar. Jag tror att man ska vara lite ödmjuk när man försöker hitta tidigare syndabockar och säga vems är felet till att vi står här . Jag tror att alla bär ett ansvar för utvecklingen . Det jag tycker är lite provocerande i skoldebatten här och är att Alliansen säger att allt är klart och rätt. Alliansen har gjort allt. har det vänt, hörde jag till och med. Det är en optimistisk tolkning av läget just . ska det ha vänt. Det är inte riktigt vad som framgår av . Då kan man som skolministern säga att det tar för styrdokumenten att få effekt. Jag har ingenting emot att beskriva en del av detta. Jag sade att en del av de nya förslag vi tog fram nu som kan bidra till att höja kunskapsresultaten är på kort sikt. Annat är på lång sikt. Det som är provocerande är att allianspartierna kommer till debatten när PISA-resultaten har presenterats och har inga nya förslag. Jag har inte hört ett enda nytt förslag i den här debatten från allianspartierna. Det tyder på att man är nöjd, mätt och inte vill lyssna på förslag. Jag är glad för att det sista skolministern sade är att han kan tänka sig att utreda antagningsfrågorna till lärarutbildningen. Det vet jag att man gör. Jag tror att den utredningen är viktig. Jag hade flera resonemang om lärarnas status och kompetens. Det handlade om prövoåret, där jag tror att regeringen har alldeles för låg kvalitet och där regeringen skulle kunna ta initiativ. Jag talade om hur man jobbar med att belöna de lärare och skolledare som tar ett ökat ansvar och möter stora behov. Jag talade om att fördela pengar efter behov. Då säger skolministern: Ja, det kan vi godkänna. Men vi lade ju ett sådant förslag när regeringen lade fram sin skollag. Det fanns en reservation från oss där vi sade: Låt oss ändra i skollagen så att kommunerna tvingas fördela pengar efter barnens behov. Det möttes inte av några jubelrop då. Varför är det så svårt att göra en sådan lagändring? Om det var så att den här lagen tillämpades i skulle inte behöva skriva i sina rapporter att kommunerna inte gör detta. Skolministern hade inte behövt stå i tv och vädja till kommunerna att fördela pengarna mer rättvist än om det hade funnits en tydlig paragraf som sade att kommunerna var tvungna att göra det. Vad säger ni om tioårig grundskola? Är det en bra eller en dålig idé? Kan vi få ett besked om det här i kammaren ? Vad säger ni om skolforskningen? Då var det en bra idé, tolkar jag det som, att vi hade en diskussion om att ha kanske inte en ny myndighet men en organisation som driver ut den senaste skolforskningen till rektorer och lärare. Jag är inte med i denna debatt för att säga att alla sossarnas förslag är bäst och att alla andra förslag är dåliga. Jag är med i den här debatten för att vi ska enas om tillräckligt många bra förslag som leder till ökade kunskapsresultat, som vänder trenden och minskar skolsegregationen. Det är vårt ansvar i denna kammare, och det gäller alla partier, inklusive de som har makten och har haft den . (Applåder) I detta anförande instämde , och (alla S). 79 (M): En analys av resultaten i 2009 visar tyvärr att har tappat sin topposition till att numera inte vara mer än ett genomsnittsland när det gäller likvärdighet. Dels har skillnader mellan hög- och lågpresterande elever ökat, dels har skillnader mellan hög- och lågpresterande skolor ökat. Dessutom har, som vi har hört här tidigare, betydelsen av en elevs socioekonomiska bakgrund förstärkts och är nu till och med större än OECD-genomsnittet. Betygsrasen i utsatta områden är inte bara ett utbildningsproblem. Det handlar i lika stor utsträckning om problem med segregerade bostadsområden. En annan avgörande faktor är vilken utbildning föräldrarna har och om de har ett arbete eller inte har det. De sjunkande skolresultaten i utsatta områden kan delvis förklaras av miljonprogrammen. Ska vi förbättra skolresultaten är det viktigt att parallellt med satsningen på skolan arbeta för att minska utanförskapet genom att få fler i arbete. Det är också nödvändigt att skolorna tidigt fångar upp de elever som inte klarar sina studier. I årskurs 9 är det på tok . När jag lyssnade på Socialdemokraternas tyckte jag att han slog in lite väl många öppna dörrar. Han pratade om att det inte är tid att vänta tills våra reformer hunnit göra avsedd verkan utan att det nu måste till något snabbt.