prot · GY09111 · 2011-06-08 00:00:00 — De ministrar som administrerar detta på får ett särskilt uppdrag. Kanske främst får möjlighet att följa upp vad som kommer att hända med detta. Kommer vi vidare och hur kommer vi att öppna upp detta? Det blir en spännande utveckling. Det blir en arbetsmarknad som är rätt viktig, nämligen kulturarvsarbetarna. I en reservation pratar vi om att tillgängliggöra konst och flytta konst mellan regioner så att vi kan sprida de samlingar som finns. Det omgärdas av en del säkerhetsaspekter. Det skulle innebära att vi i kan få ta del av en konstsamling som finns på till exempel. En annan reservation handlar om Forum för levande historia. Det känns jobbigt att behöva diskutera detta, men det handlar om att diskutera och upplysa om tokigheter som har inträffat. Det handlar om att samtala om att spridningen av islamofobi är av ondo. Jag tycker att det är viktigt att prata om det. skapar vi generella bilder av vi och de. Vi kan återvända till kulturarvet och se vad som är kulturarv och vilka som är bärare av kulturen. Det är vi, och vi gör det tillsammans, oavsett om vi kommer från , eller . Jag är glad åt detta och hoppas att uppföljningen av kommer att synas. Tack för att ni var välvilliga i de frågorna! 135 (MP): Vi har att ta ställning till kulturutskottets betänkande nr 10, och vissa andra kulturarvsfrågor. Betänkandet är ett svep över lokalpolitik. Det är många viktiga och charmiga frågor. Det är också ett historiesvep över brott begångna genom stöld av kulturföremål. Konventionen är ett nytt kapitel i kulturminneslagen. Det kommer att innebära två parallella system för återlämnande av kulturföremål som olagligt förts ut ur ett land. Jag ska berätta något som jag fick uppleva . Det pågick en mediedebatt om Paracastextilierna som fanns på i . De finns spridda på många ställen. Där hade man en utställning som hette stulen värld. Man förvaltade den här samlingen av textilier som man hade hittat på Paracashalvön i . Textilierna är ca . De kommer från gravar. I gravarna låg textilierna runt mumifierade människor. De avlidna hade placerats i sittande ställning och svepts in i flera lager vackra textilier och formade ett gravbylte. Merparten av textilierna var vävda och broderade dräkter. Föremålen kommer från Paracaskulturen i nuvarande och utgör ett unikt världskulturarv. Av den samling som fanns i ägdes 89 textilier formellt av . De förvaltades av museet tillsammans med andra föremål från Paracas. Man vårdade dem, bevarade dem och gjorde dem tillgängliga för forskning och för en bred allmänhet i och utanför . Det fördes en dialog med museer i och med i om samlingarna. kom med en formell begäran om att samlingarna från Paracas skulle lämnas tillbaka till . Därefter började en dialog mellan ambassaden, stads kulturförvaltning och för att utreda frågan som av många skäl är komplicerad. Om jag inte minns fel återlämnades textilier. I den här vevan var jag på en resa i och . Jag var på kulturmuseet i och träffade kulturchefen. Det var en intressant tillställning. Vi kom för tidigt; det uppskattades inte. Vi kom från , och den här frågan var på tapeten . Det var stormiga känslor. Man upplevde sig bestulen och något kränkt. Det var också intressant att ta del av frågan och se hur den berörde människor och hur vi behandlar kulturskatter och den historia som vi alla bär med oss. Bland de mer lokala motionerna i betänkandet finns motioner som handlar om fornlämningar i , ringmur, flyttningen av stad, statlig finansiering av , med mera. Jag tycker att det är charmigt med alla politiker som kommer med sin kunskap om dessa platser och händelser som är så viktiga för vårt historieberättande. Det betraktas ibland som lokal politik, men det är så det fungerar. Jag vill lyfta fram reservation 1. I den föreslår vi utökade samverkansmöjligheter. Museer ska ha rätt att låna ut sina verk. Det finns mycket som ligger nedpackat i förråd. Vi vill öka möjligheterna till så kallad fri dragningsrätt på samlingar som ligger nedpackade. Där ger de inte så stor glädje. Man brukar säga att delad glädje är dubbel glädje. Det kanske är något som kan stämma in på dessa föremål. Alla vet inte vad det är för något. Dock bör man förstås vara mycket medveten om att många av dessa föremål kräver exakt rätt klimat och extra hänsyn. Det kan vara begränsningar i sig som inte alltid medger möjligheter att visa det som man egentligen skulle vilja se. Jag vill också lyfta fram reservation 4. Motionen som tas upp i reservationen handlar om den transatlantiska slavhandeln. Det är en enskild motion, men den tar upp ett angeläget ärende. Det är en fråga som har dykt upp i och med incidenter som har blivit en stor medial händelse. Motionen handlar om att även är en del av denna historia och har en del av den i sitt historiska bagage. Det råder stor brist på kunskap om detta. Det står i reservation 4 med anledning av motionen att det behövs kunskapsspridning om deltagande och att denna skuld ska bearbetas. Det föreslås att man ska ge ett uppdrag till lämpliga myndigheter att arbeta för kunskapsspridning om den transatlantiska slavhandeln och om roll i den. Det föreslås också att ställer upp för ett genomförande av FN:s resolutioner kring åminnelse av den transatlantiska slavhandeln samt att man kommer med en officiell ursäkt för deltagande i denna verksamhet. Vidare finns det ett särskilt yttrande om genusperspektivet i museivärlden. Det är viktigt att ha ett genusperspektiv på detta område och i denna värld. Det finns ett uppdrag från regeringen till statens historiska museer att arbeta med jämställdhetsperspektiv i utställningsverksamhet. Jag avstår från att reservera mig men har detta särskilda yttrande i frågan. Jag kanske återkommer i frågan om jag anser att det är nödvändigt. 136 (V): Från yrkar vi bifall till reservation 1 som handlar om visning av dolda museiföremål till allmänhetens fromma. Det är en brokig samling ärenden som finns i dagens kulturbetänkande 10, från arkeologiska utgrävningar, ringmur till flyttning av stad och framtid. Det är med andra ord mycket att stå i. Det visar också att viktiga kulturarvsfrågor finns i vitt skilda väderstreck. Jag har tidigare med kulturministern debatterat de arkeologiska fornfyndens utsatthet när utgrävningarna läggs ut på marknaden. I dagens presenteras en ny bok som verkar mycket intressant. Den heter Försvunnen värld och handlar om den största arkeologiska utgrävningen någonsin i och är skriven av . Det handlar alltså om de utgrävningar som har gjorts norr om när E4:an dras fram. Jag ska citera några rader ur denna artikel som är skriven av . Där står följande: E4-utgrävningen är en stor framgång för svensk arkeologi, men det är inte säkert att det blir några fler av samma omfattning. En ny utredning vill ge byggherrarna större kontroll över den arkeologiska processen. Vi menar att det innebär ett stort hot att avhända sig den fackliga kompetens som arkeologkåren besitter när det gäller att hantera vårt kulturarv. Det visar att det hela kan komma att vila på en ganska bräcklig grund. Det finns andra dolda skattkammare som har med vårt kulturarv att göra, nämligen de samlingar av konst och föremål som våra museer har i sitt förvar. Tillsammans med våra socialdemokratiska och gröna vänner vill vi i skapa en utökad visning av dessa museiföremål. Vi pekar även på behovet av att digitalisera samlingarna. Även jag vill säga några ord om reservation 4 i kulturutskottets betänkande. Den handlar om en mörk fläck i vår svenska historia, nämligen den transatlantiska slavhandeln. Knappast något om detta har behandlats i våra historieböcker. Tvärtom har vår karibiska koloni på betraktats som ett pittoreskt inslag i vårt förgångna. Det finns alltför mycket att göra på detta område, och det måste göras. tystnad måste brytas och ursäkt framföras till dem som drabbats. menar att en fristående och oberoende forskning på detta tema ska stöttas. Men vi anser att en sådan forskning inte ska vara knuten till statsmakten. Därför kan vi inte heller yrka bifall till reservation 4 med anledning av motion. Men vi vill, som sagt, stödja olika initiativ för att öka och sprida kunskapen om delaktighet i den transatlantiska slavhandeln. 137 (M): Flera av mina kolleger i utskottet har lite grann belyst de olika motioner som tas upp i betänkandet och som verkligen handlar om många saker runt om i vårt avlånga land när det gäller just museifrågor, initiativ som kan tas och så vidare. Men debatten och betänkandet handlar också om propositionen om som har nämnts tidigare. Konventionen handlar om kulturföremål som har stulits eller förts ut olagligt. Vi föreslår också i ett tillkännagivande att regeringen ges i uppdrag att beakta sysselsättningsbehovet bland kulturarbetarna. Det finns naturligtvis ett behov av att vårda och bevara kulturarvet inom museisektorn. Men det betyder inte att vi med dessa ord säger ja till accessprojekt igen. Vi har satsat 650 miljoner. Regeringen får titta vidare på i vilka former man ska återkomma om detta. Men tillkännagivandet ligger där, och det handlar, som sagt, om sysselsättningsbehovet. Det berör också många andra aspekter av vår nuvarande kulturpolitik som alliansregeringen har sjösatt och också kulturens framtida utmaningar i en alltmer globaliserad värld. Först och främst lever vi i en värld som är alltmer gränslös, fri och också, glädjande nog, mer demokratisk. blir kriminaliteten alltmer organiserad, internationell och brutal. Detta drabbar även kultursektorn. Avancerade konstkupper, stöld av ovärderliga kulturföremål och olagliga utgrävningar av föremål som sedan säljs på den illegala svarta internationella marknaden är bara exempel på hur den illegala handeln av kulturföremål pågår runt om i vår värld. Desto viktigare är det att dessa ligor bekämpas polisiärt men att stulna föremål också förs tillbaka till sina ägare och sina länder. Detta är inte minst en rättvisefråga då fattiga länder annars ofta riskerar att utarmas på sina kulturskatter. är ett viktigt incitament för att stävja internationell brottslighet och försvåra för densamma genom att göra den ekonomiskt mindre lönsam. Vi behandlar även ett fyrtiotal motionsyrkanden, och där gör vi även det tillkännagivande som jag har nämnt. Övriga motioner avstyrks däremot. I detta sammanhang vill jag lyfta fram det som vi i och i Alliansen så tydligt har drivit, nämligen aspektpolitiken. Genom att lyfta fram kulturens betydelse i samhället och se dess värde för välfärd och tillväxt utan att för den skull ge avkall på det egenvärde som kulturen och kulturarbetarna har ger vi också en breddad arbetsmarknad. Besöksindustrin växer, och arbetstillfällen skapas. Vi har satsat på . Kultur och hälsa lyfter vi fram. På detta och många andra sätt lyfter vi in kulturen på alla olika områden. Vi har också stärkt kulturarbetarnas arbetsmarknad. Detta är det viktigt att fortsätta med. Vi satsar även på kulturarvet och kulturmiljön. 2,2 miljarder satsar vi på museer och kulturmiljö under innevarande år ett område satt i ständig förändring och förbättring. Några motioner vill jag speciellt kommentera. En motion handlar om visning av museernas samlingar. Om detta finns det också en reservation. Avslagsyrkandet handlar mycket om att ett arbete pågår. Det finns en utredning, och i kulturpropositionen finns ett förslag om en översyn av just detta. Regeringen jobbar verkligen med frågan. Det ska bli spännande att se hur remissvar och annat kommer in. Vidare handlar det om arkeologiska utgrävningar. Det finns en intressant motion där man försöker belysa de frågeställningar som både kommuner och enskilda berörs av när, som det ibland blir, kostnaderna blir orimligt stora. slås det fast att det är viktigt att bevara ansvaret för kulturmiljön och kulturarvet. Även här pågår ett arbete, och ett utredningsbetänkande är ute på remiss. Regeringen jobbar alltså på inom dessa områden på ett mycket bra sätt. Jag vill dessutom lyfta fram vårt kulturarv och vikten av att fundera både på vad som hänt och på vad som händer i . Kanske känns det märkligt att just nu lyfta fram julottan. Jag tänker ändå göra det och visa på en svensk företeelse som vi alla älskar. Jag hade också kunnat lyfta fram . Julen som högtid bygger på en judisk snickares liv i och skapades sedermera av en avhoppad tysk katolsk munk . Hans teser vann gehör hos . är detta en del av vårt kulturarv och vårt svenska kungahus som med anor från deltar i denna högtid med vår tyska Brasilienfödda drottning på främsta parkett. Svensk kultur, herr talman, är impulser utifrån och vår egen historia inifrån. Alla vi som värnar svensk kultur har naturligtvis anledning att lyfta in detta i det fortsatta arbetet när vi talar om vårt svenska kulturarv. Avslutningsvis yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 138 PER (S) replik: Jag blir halvt fascinerad när du, , berättar om regeringens arbete, om ansatser och sådant. Jag är ny i kulturutskottet. har jag suttit med i en del utskott. Då har det kommit hyfsat med propositioner. Men i kulturfrågor kommer ingenting. Kanske kan du avslöja lite grann om vad som är på gång. Utifrån din beskrivning känns det som att man gör mycket. Kan du ge lite tips? 139 (M) replik: Ja, jag ska absolut ge ett tips. På flera sidor i betänkandet där vi besvarar motionerna hänvisas det till kulturpropositionen, som är en av de större saker som hänt inom kulturvärlden, vilket många pekar på och trycker på. Det står också om utredningar och om det beredningsarbete som pågår inom flera områden. Till exempel gäller det visningen av museernas samlingar och samordningen av museernas verksamhet. Det tycker jag är väldigt bra. Men är det praxis i att inte yrka bifall till en motion som gäller ett område där ett arbete pågår. Det är på det sättet vi hanterar de olika frågorna. Det gäller också budgetfrågor; det handlar ju också om att satsa pengar. Därför är jag tydlig om tillkännagivandet. Just nu finns inga pengar knutna till detta, utan det handlar bara om att peka på vikten av sysselsättningsåtgärder. Där är vi överens. 140 PER (S) replik: Ja, det är jättebra så långt. I vissa hänseenden har ni raketfart när det gäller att fatta beslut. Men här känns det som att det verkligen är stiltje. Dock hör jag vad du säger. Vi får väl invänta den dag då något börjar ramla in. 141 (M) replik: Det är glädjande att du, Per , säger så. Jag tror att det är precis så som det står i betänkandet, att här är väldigt mycket på gång. Vad vi och regeringen väljer att göra är att ha ett remissförfarande och fråga många. Det är en bra tradition att göra så, för då får vi in synpunkter på flera av de förslag som föreligger. Det kan gälla arkeologiska utgrävningar, visning av museernas samlingar och flera andra saker som lyfts fram. När det gäller annat som pågår kan samverkansmodellen nämnas och de spännande saker som sker regionalt. Flera av de museer som berörs i betänkandet hanteras mer lokalt och regionalt. Det är kanske där de ska hanteras. Som sagt: 1,3 miljarder satsar regeringen på museer. Det är inte så dåligt. 142 (FP): Vad är kulturarv? Jag ber att få citera från , sista stycket något sammandraget: Kulturarvet utgörs av vad tidigare generationer har skapat och hur vi uppfattar, tolkar och för det vidare. Överallt finns spåren av det förflutna. Kulturmiljön är i princip hela den miljö som har formats av oss människor genom tiderna. Det kan vara alltifrån en enskild plats eller byggnad till hela landskap. Kulturarv är ett vidare begrepp än kulturmiljö. Det innefattar inte bara föremål, byggnader och fornlämningar utan också berättelser, traditioner och andra immateriella värden som vi övertar från tidigare generationer. Kulturarv är inte något statiskt utan något som ständigt förändras och omformuleras. Varje tid bildar sig en egen uppfattning om vad som är kulturarv och vad det betyder. Vidare står det att begreppet kulturarv kan kopplas till frågor om demokrati och makt, tillhörighet och utanförskap samt kan ge perspektiv på och framtiden. För liberalerna är kulturarvet en mycket viktig fråga som har rötter långt tillbaka i historien och som sträcker sig in i en oändlig framtid. Vi tycker att det är viktigt att värna kulturarvet. För sedan dömdes fyra, enligt medierna, så kallade gravplundrare på för grovt fornminnesbrott. Det är bra att de upptäcktes och bra att deras brott fick allvarliga påföljder. Det är ju så att de arkeologiska fynd som legat fördolda i marken och som hittas tillhör alla som verkar i nutiden och är något att se och lära av. I betänkandet behandlas flera motioner från ledamöter från olika partier och olika delar av landet som alla har gemensamt att de vill lyfta fram olika sfärer inom det svenska kulturarvet. Det handlar om ringmur, , , och mycket mer. Detta visar att det finns ett starkt engagemang i för kulturarvsfrågorna. Denna breda politiska övertygelse märks också i utskottets hantering av en motion om stöd till länsmuseerna och det lokala kulturarvsarbetet. Ett enigt utskott uppmanar regeringen att beakta såväl sysselsättningsbehovet bland kulturarbetare som behovet av fortsatta insatser inom museisektorn för att vårda och bevara kulturarvet. I detta betänkande behandlas även en proposition med förslag om att godkänner om kulturföremål som stulits eller förts ut olagligt. Det lämnas också förslag om den lagstiftning som behövs för att ska uppfylla de åtaganden som konventionen medför. Unidroit är en förkortning av den franska benämning vars svenska betydelse är privaträtten. I lagen om kulturminnen m.m. förs de nya bestämmelserna in i två nya kapitel. Eftersom olaglig handel med kulturföremål ökar behövs ett mer omfattande internationellt samarbete. Det är essentiellt att ansluter sig till konventionen för att kunna vara med och hejda denna olyckliga trend. För övrigt yrkar jag bifall till utskottets förslag. 143 (C): Jag ska börja med att yrka bifall till utskottets förslag och avslag på de reservationer som finns. Det är naturligtvis glädjande med det tillkännagivande som vi har gjort tillsammans i utskottet som säger att vi till regeringen ska säga att vi anser att det är viktigt att beakta sysselsättningsbehovet bland kulturarbetare när det gäller fortsatta insatser i museisektorn och för att vårda och bevara kulturarvet. Så är det naturligtvis. Vi har ett fysiskt och ett immateriellt kulturarv som vi har anledning att vara rädda om på olika sätt. Vi tycker också att det är viktigt att införlivas i vår kulturminneslag, på samma sätt som vi egentligen har gjort i , nämligen att återlämna det som inte ska vara här och möjligtvis få tillbaka till vårt land det som vi ska ha tillbaka till vårt land. Frågan om arkeologiska utgrävningar berörs i några av motionerna. Från sida har vi ganska länge efterlyst möjlighet för den som ska exploatera ett område att välja vem som gör det. Men det innebär inte att kraven inte är desamma som om det hade varit en statlig verksamhet eller en offentlig aktör som hade gjort arbetet. Det kanske kan gå snabbare i processen eftersom det finns fler att välja mellan, och man känner sig inte lika bunden som exploatör. Men självfallet är kraven desamma när det gäller att ta de arkeologiska hänsyn som man ska ta. Det är viktigt och bra att vi har en del av vårt kulturarv klart markerat i de anslag som kommer från regeringen på för den kyrkoantikvariska ersättningen. Det har varit en fråga som har varit angelägen att fortsätta även efter skiljande från staten att vi har fått möjlighet att ta vara på den kulturskatten och det kulturarvet, som också är en del av det fysiska kulturarvet. Det har lyfts fram ett antal motioner som på olika sätt är intressanta. Jag tycker att det är vällovliga motioner i många stycken. Men de har också fått sitt svar. De uppdrag som till exempel Forum för levande historia har ligger fast och är ganska tydliga och klara. Men visst är det frågor som är viktiga oavsett om det handlar om slavhandel, islamofobi, antisemitism eller kirunasvenskarnas öde, för att ta en grupp som jag tycker att vi inte ska glömma i diskussionen men som det är lätt att glömma. I hela den biten går det att hitta ett antal angelägna områden, precis på samma sätt som vi kan hitta ett antal angelägna museer runt om i landet som vi också vill ge anslag. Då vill jag slå ett slag för den regionala samverkansmodellen, där vi får ytterligare möjligheter att stötta museerna på den regionala nivån och göra de prioriteringar som man finner angelägna runt om i regionerna. 144 (KD): När det här riksdagsåret, mitt första, börjar lida mot sitt slut kan det möjligen vara på plats med en liten stunds eftertanke. Jag tror för övrigt att en stunds eftertanke kan vara på sin plats och lämpligt också i flera andra sammanhang. För att dra tillbaka tiden : Jag satt uppe på mitt kontor här i riksdag och hörde hur musik eller något som i alla fall skulle försöka likna musik vrålades och pumpades ut från studentflak in i mitt öppna fönster här i . Den scenen utspelar sig på olika ställen runt om i vår land de här dagarna, som ni alla känner till. var det jag som stod på ett studentflak i . Jag hade precis sprungit ut ur de väldiga valven vid Per Brahe-gymnasiets huvudentré i . Tillsammans med min klass sprang vi ut till freedom. Det kändes som om allt kretsade kring oss och på den platsen. Men man ska ändå påminna sig att fötter har nött det golvet. Människor som inte är så unga om de ens lever har tagit studenten år . Det slitna golvet hade, om vi hade studerat det lite noggrannare, haft spår av den tid som har varit. Tidevarv komma, tidevarv försvinna, släkten följa släktens gång. Av ungdomar i samma ålder som de som jag hörde på studentflaket alldeles får jag ibland frågan: Varför är kultur så viktigt? Då brukar jag svara: Kultur är viktigt för att det ger oss rötter till vår historia, mening i och visioner för framtiden. Just rötterna till vår historia är anledningen till att bevarandet av kulturarvet är så viktigt, inte bara som ett kulturpolitiskt prioriterat mål, utan för vad det egentligen är: ett immateriellt kulturarv som ger oss en grund för den mening i vi kan känna och som också ger oss en riktning för de visioner som vi kan ha för framtiden. Den ljusnande framtid borde vara vår. Då gör jag mig till tolk för den generation som jag tillhör. såg vi i en undersökning enligt vilken var fjärde ung människa i tycker att det skulle vara ganska bra eller till och med bra om vi hade en diktator som skulle styra vårt land. Några av de viktigaste kulturarv vi har att förvalta i är demokratin, yttrandefriheten, religionsfriheten och synen på människan som har ett värde som är unikt, okränkbart och omätbart. Låt mig i detta sammanhang ha sagt att demokrati inte kan stå för sig själv. Demokrati utan yttrandefrihet, religionsfrihet och mänskliga fri- och rättigheter och den syn på människan som jag talade om är inte så mycket värd. Det är ingen demokrati. Demokrati kan på ett sätt liknas vid ett glas som är tomt. Vi måste fylla det med ett gott innehåll. Här inne i skulle vi kunna komma överens om beslut som inte skulle vara särskilt bra utifrån de fri- och rättigheter som vi människor har. Vi skulle kunna fatta beslut om att vissa människor kanske inte ens ska få leva, att vissa människor inte ska få sjukvård, att andra människor ska åsidosättas på andra sätt. Sådana beslut kan fattas med demokrati, så därför är synen på människan, yttrande- och religionsfrihet så viktigt. Om vi inte fyller vårt demokratiglas med det innehållet tror jag att vi kommer att vakna upp till en mycket värre baksmälla än vad många av de studenter på flaket jag hörde tyvärr kommer att vakna upp till , kan man anta. Idén om den neutrala staten blir mot den här bakgrunden ihålig. Lag som stiftas är normativ. Därför är det viktigt att lagstiftningen och den svenska demokratin grundar sig på etik och västerländsk humanism. Vi måste ta varningssignalerna på allvar. Demokrati är värd att kämpa för.