prot · GY0974 · 2011-03-17 00:00:00 — Den kanske viktigaste förändring vi gör är att uppmuntra till mer av kunskaper när det gäller praktisk yrkesförberedande utbildning. Kommer detta att förändra saker? Ja, alldeles säkert. Problemet är att det tar innan vi ser förändringar i resultaten. 70 (M): Jag tackar för svaret. Så där är det när man tittar på både vad som händer i skolan och när de unga senare kommer ut på arbetsmarknaden och ska få sitt första jobb. Om man tittar vidare på denna del och tar de förslag som kommer utöver reformerna, alltifrån återförstatligande och andra diskussioner: Vilka kunskaper och vilka verktyg finns för att bemästra en värld som blir allt svårare att klara sig i som ung? Och hur ser kopplingarna mellan skola och arbetsmarknad ut enligt statsministern när det handlar om att ta sig in på arbetsmarknaden? Vad är utmaningarna framåt? 71 Statsminister (M): Vi har gått från en skola som var likartat uppbyggd för alla elever. Därav kommer kanske begreppet katederundervisning. Där satt elever och möttes av samma typ av utbildning som om de hade samma förutsättningar. Men vi har lärt oss att så ser inte människan ut. Pojkar och flickor och enskilda individer är olika och behöver därför möta en skola där lärare har resurser, kunskap och tid att fånga upp varje elev från den enskilda elevens egen begåvning. Så ska den svenska skolan fungera. Man ska hitta sin väg i livet, få sina verktyg för att kunna utvecklas som människa och rimligen kunna hitta sin plats i arbetslivet. Det är därför jag återigen vill inskärpa att vi kanske alltför mycket tittar på teoretisk kunskapsbildning. Vi har stora behov på vår svenska arbetsmarknad och stort kunnande när det gäller praktiska yrkesförberedande program. De behöver bli av bättre kvalitet. Vi behöver också lärlingskontrakt för att stödja de ungas väg in i arbetslivet. Det tar vi fram nu . 72 (FP): Mina tankar, i likhet med många andras, går denna dag till den tragedi som sannolikt just nu utspelar sig i . Jag har lyssnat till den återrapportering som statsministern alldeles gjorde för och till hans svar på frågor om detta. Det är alldeles korrekt att inte sitter vid säkerhetsrådets bord. Det är också korrekt att inte är medlem av Nato. Men dessa förhållanden kan ändå med förlov sagt inte förhindra oss från att ha en uppfattning i själva sakfrågan. Jag skulle gärna vilja veta av statsministern var står i frågan om flygförbudszon eller inte. Vad är vår uppfattning? 73 Statsminister (M): Min återrapportering handlade om att vi inte tycker att EU ska fatta beslut om detta. Jag ser militär expertis som i det läge vi nu befinner oss med överste trupper som rycker fram mot en militärt svagare opponent i östra ifrågasätter huruvida en flygförbudszon är det militära svar som förslår. Snarare säger man att det förmodligen är en annan och mer omfattande militär kapacitet som måste användas. Vår utgångspunkt är att om det ska göras så måste det göras med stöd i regionen och med tydligt besked i . Dessutom måste någon räcka upp handen och säga: Vi har den militära kapaciteten! Denna någon är för mig rimligen Nato och möjligen , men nära nog ingen annan. Det är det besked som vi har givit . 74 (FP): Jag är naturligtvis helt överens med statsministern om att en förutsättning för militärt ingripande oavsett vem som svarar för det måste vara att det finns ett tydligt mandat från . Min fråga gällde dock vilken uppfattning den har när det gäller huruvida säkerhetsrådet nu bör agera eller inte. Det är riktigt att det finns militära experter som säger att tiden nu mycket snabbt rinner ut. Men det finns också de som framhåller att bara det att man undviker flygbombningar av Benghazi kommer att ge människor tid och minska det mänskliga lidandet avsevärt. Frågan är alltså fortfarande relevant. 75 Statsminister (M): Det pågår just nu diskussioner i . Förslag har lagts fram av tror jag att det är med stöd av och . Vi bör notera att det finns rimliga invändningar som har rests av , , och som är av ett slag att de handlar om med vilken kapacitet och till vilken nytta detta ska göras. Då talar man inte bara om flygförbudszon, utan här talas också om andra typer av flygoperationer. Men jag tror att vi ska vara på det klara med att i ett läge där trupper rycker närmare Benghazi talar man också om att det möjligen kan övergå i behov av att sätta in marktrupp. Det är någonting som världen har viss erfarenhet av. Det är mycket komplicerat och mycket resurskrävande. Det är ett vågspel eftersom det oftast gör att operationer tar och får andra konsekvenser än vad man först har avsett och tänkt sig. Det gör att många nu tänker klokt och inte agerar för snabbt. Man måste kunna ta konsekvensen av hela handlandet. anser att detta inte kan göras med mindre än att den samsyn finns i som just nu verkar saknas. Då tycker vi inte att enskilda länder ska agera utan den typen av stöd. 76 (C): Vi känner alla naturligt nog en oro för händelserna i och även ett djupt deltagande i de svårigheter det japanska folket nu går igenom. Denna oro väcker en diskussion om den svenska kärnkraftssäkerheten. Säkerhetsarbetet i de svenska kärnkraften är ett ständigt pågående arbete. Alliansens energiöverenskommelse innebar både ökade säkerhetskrav och ökade krav på ekonomisk säkerhet. Den innebär också ett minskat beroende av kärnkraft tvärtom vad som felaktigt påstods här tidigare genom att man bygger ut ett tredje ben, som statsministern har påpekat. I ljuset av det som sker i är det självklart att dra lärdom av händelserna och erfarenheterna. Min fråga till statsministern gäller vilka processer som pågår och vilka processer som kan sättas i gång för att dra lärdom av händelserna i . 77 Statsminister (M): Miljöminister har påpekat att det ständiga uppdrag vi har åt kringliggande myndigheter och kärnkraftsoperatörer att sätta säkerhetsarbetet främst och att ständigt vara närvarande och utveckla säkerhetsarbetet också ska göras av just med utgångspunkt i det som sker i . Vi vet att det är illa. Men det är viktigt att tänka på att vi ännu inte vet hur illa det kommer att bli. Vi vet att vi har nya lärdomar att dra. påverkas naturligen detta av att det är aggregat som ligger i en jordbävningszon och är påverkade av en . Men det gör ändå att vi alltid måste ha attityden att säkerheten förstärks av ny kunskap. Det ska användas även i detta fall. Det är regeringens uppfattning att det särskilt ska sägas till att den har detta uppföljningsansvar. 78 (C): Jag tackar för svaret. Man kan konstatera att man har samlat strålsäkerhetsansvaret under en myndighet. Det var delat på två tidigare. Det som hände i var en jordbävning och en , men den faktiska orsaken var ett elavbrott. Hur ser statsministern på det? Det är något som skulle kunna hända i kanske inte en och en jordbävning, men väl ett elavbrott. Vilka lärdomar kan vi dra av det? 79 Statsminister (M): Det är att ständigt lära sig att förutse det oförutsägbara. I det här fallet är det en naturlig utgångspunkt. Vad sker vid elbortfall, till exempel? Jag vill påpeka att det inte är någon ny sak att vi har talat om för svensk kärnkraftsindustri och för kringliggande myndigheter att de ständigt ska utveckla säkerhetstänkandet och ständigt agera, precis som också påpekade, med resurser för att höja säkerheten. Det blir naturligen också effekten . Det är därför de har fått uppdraget. Det kommer säkert att innehålla bland annat de aspekter som här har fört fram. 80 (KD): Min fråga till statsministern handlar om något som har engagerat många pensionärer runt om i landet . Det gäller servicekontoren där samverkar. inrättades en samverkan mellan , och . Det ledde till att det nu finns ca 100 servicekontor runt om i landet som ger äldre människor betydelsefull service. Det är servicekontor som ger möjlighet till rådgivning och hjälp direkt. Öga mot öga kan man där få hjälp med blanketter och annat som man funderar över. Man får veta hur man på bästa sätt och på rätt sätt gör olika ansökningar. Vi upplever att den nu aviserade besparingen hos slår undan benen på dessa servicekontor, och jag kan se att det finns ett oerhört värde här. Jag beklagar om det är så att den utveckling mot en medborgarriktad service som vi har sett nu undanröjs. Min fråga till statsministern är: Vilket värde tror statsministern att de här lokala servicekontoren har för äldre och andra grupper? 81 Statsminister (M): Jag tror att människor i alla lägen uppskattar att det finns närhet till den service och till det stöd och den hjälp som man behöver i samhället. I det specifika fallet är det så att regeringen har skjutit till extraanslag till för att möta en ibland utsatt situation när det gäller bland annat ärendebehandling. En del av detta har varit tillfälliga pengar, och tillfälliga pengar tar ju slut. Det är inte en beslutad besparing från regeringens sida, utan det handlar snarare om att det är tillfälliga anslag som inte förlängs. I fungerar självständiga myndigheter så att de får instruktioner av oss att hålla budget, och inom ramen för det ansvar de har får de presentera hur det är tänkt att gå till. Det är det som bland annat har varit under diskussion här. När det gäller huruvida det som har presenterats fullföljs måste jag hänvisa till ansvarig myndighet och till ansvarigt statsråd, som jag också vet har redovisat för en del diskussioner som har förts i ärendet. 82 (KD): Tack för svaret, statsministern! Jag uppskattar den markering om vikten av närhet som statsministern gör. Jag tror att medborgarna uppskattar den reform som genomfördes när vi byggde upp servicekontor på det här sättet. Statsministern hänvisade till det ansvariga statsrådet, men för mig och för många upplevs det som orimligt att en besparing på 200 miljoner på ett anslag till på 7 364 miljoner skulle slå undan den service och den närhet som har varit betydelsefull inte minst för äldre och människor som inte har datavana och som behöver den här hjälpen för att känna att de är en del av samhället. Jag skulle gärna se att det blir en politisk opinionsbildning, och kanske även statsministern kan bidra till detta. 83 Statsminister (M): Jag deltar gärna i olika former av politisk opinionsbildning, men när vi svarar på frågor är det viktigt att vi är tydliga med hur ansvarsförhållandena ser ut. Regering och riksdag anslår ett anslag för förvaltning av olika arbetsuppgifter. Inom ramen för det får se till att ta sitt budgetansvar. Det ligger på ledningen för . Det är en sådan diskussion som förs här. Detta är tillfälliga pengar som tas tillbaka. Det är alltså inte en utpekad besparing som regeringen har föreslagit, utan det har handlat om tillfälliga resurser som inte förlängs. Som jag påpekade är det socialförsäkringsminister och ansvariga inom som får föra den här diskussionen vidare och redogöra för vilken grund man har haft för sina olika förslag. 84 (S): Min fråga till statsministern handlar om gruvbrytningen i . Förhoppningsvis vet statsministern att har lämnat sitt besked, och finns det ett hundratal människor boende i Svaappavara som undrar hur det ska gå med jobben och framtiden. Att gruvbrytning har en stor inverkan på omgivningen är klart, och noggranna prövningar av tillstånd ska alltid ske. Men kan inte handläggningstider och olika processer få kasta människor mellan hopp och förtvivlan oavsett av vad man tycker om gruvbrytningen och dess påverkan på omgivning och miljö. En sammanhållen process, handläggningstider som är acceptabla och regelverk som är begripliga är nödvändiga. Min fråga till statsministern blir om han och hans regering har några besked att lämna både till människorna som bor i och till gruvföretaget när det gäller vad som ska ske . På vilket sätt arbetar regeringen med till exempel process- och regelsystemfrågor när det gäller tillståndsgivningen för gruvbrytning? 85 Statsminister (M): Det har jag inte underlag för att ge några besked om. På frågeställarens sätt att beskriva det verkar det dessutom som om det har funnits ett domstolsutslag att ta med i beräkningen. I fungerar det så att jag inte överprövar domstolsutslag. Det är som fattar beslut om de lagar som ligger till grund för att man ska kunna prospektera för gruvbrytning i . Till detta finns överklagandemöjligheter kopplade som människor runt om i i stor utsträckning brukar begagna sig av. Det beror på att det alltid är en svår avvägning mellan det som kan ge jobb, produktion och tillväxt och miljöhänsyn och en känsla av att det finns risker förknippade med detta. Det känner vi igen från gruvbrytning men också från mycket annan energiproduktion och annan industriverksamhet runt om i . Jag känner inte till exakt hur avvägningar har sett ut här. Finns det ett domstolsutslag är vi av konstitutionen förhindrade att överpröva det i den här typen av frågestunder. 86 (C): Låt oss kliva tillbaka till den svenska debatten. Trots allt står vi fortfarande inför ganska stora utmaningar här i . Det är många av kollegerna som har lyft upp de internationella perspektiven och kärnkraftsfrågan. Jag skulle vilja ställa en fråga om situationen på storstädernas bostadsmarknad. Där kan vi se otroligt stora utmaningar, som till exempel att en ung människa inte kan få tag på en lägenhet om man inte har möjlighet att låna pengar till detta. Vi kan också se att den reglerade hyressättningen har kommit att utsätta bostadsmarknaden för ett otroligt ombildningstryck där allt fler hyresrätter kommer att bli bostadsrätter eftersom det egentligen är det enda sättet man har att skapa sig en förmögenhet och kunna äga sitt boende framöver. Jag undrar om regeringen och statsministern har någon syn på vad vi framöver kan göra för att dels behålla en hyresrätt värd namnet i våra storstäder, dels skapa fler boendemiljöer för många fler människor som längtar efter att få flytta till staden. 87 Statsminister (M): Utgångspunkten är att det finns ett inflyttningstryck mot våra storstäder och universitetsorter, inte minst , och att det har byggts för lite . Vi kan dock notera att en bostadsproduktion har kommit i gång . Vi får gå långt tillbaka för att hitta en motsvarighet till denna. Det sker nu i en sådan omfattning att det redan tidigt börjat talas om svårigheter att hitta arbetskraft för att bygga i den takt som det nu finns underlag för och efterfrågan på. Då är det, som jag har påpekat i andra sammanhang, viktigt att det finns en fungerande marknad för hyresrätter av det enkla skälet att det ofta är grunden för en välfungerande rörlighet på arbetsmarknaden. För människor som inte har stort eget kapital och kanske rör sig just bara för att kunna få ett jobb är det just hyresrätten som kan bli vägen in både till bostadsmarknaden och till arbetsmarknaden. Bygga mer, brukar vara ett svar. Det är givet. Ökad rörlighet och att man använder de bostäder som finns är också väldigt centralt. Det kan man försöka uppmuntra på olika sätt. Jag tror att en del överenskommelser som har slutits på bostadsmarknaden hjälper till att förbättra situationen. 88 (S): Jag tänkte också prata om bostadsbristen. Vi ser hur många ungdomar det sitter på läktaren. Flera av dem vill säkert snart flytta hemifrån. finns det svårigheter för unga att skaffa sig en bostad på väldigt många håll. Det gäller inte bara , och , utan det finns många städer där det råder brist på lägenheter som unga har råd att bo i. Man tänker kanske inte i första hand på en bostadsrätt, utan man ska ha råd att bo. hade vi ett antal frågestunder med i finansutskottet. Han sade att vi inte kan stimulera bostadssektorn mer eftersom det kan blir för många byggnadsjobb och så vidare. Det kan alltså bli en överhettning i ekonomin. Men ROT-avdraget är ju en stimulans i byggsektorn, så egentligen har regeringen valt att premiera dem som har villor och äger någonting. Attefall säger däremot något helt annat. Han säger att det ska satsas på bostäder. Hur är det egentligen? 89 Statsminister (M): Det är ett sätt att försöka säga att det inte vore så väl ekonomiskt övertänkt att nu ytterligare föra till stimulanser till en byggsektor som redan signalerar kapacitetsbrist. Det enda man åstadkommer i ett sådant läge är att man får överhettning och inflation. Det innebär inte att det blir fler byggnadsarbetare utan att byggnadsarbetarna får jobba på sådant sätt att de inte hinner med och att det börjar uppträda inflationsimpulser. Därför måste man vara ansvarsfull. går vi mot ett väldigt högt kapacitetsutnyttjande i byggsektorn. Det är mycket glädjande. Det gör att vi i realiteten bygger väldigt mycket just nu efter åratal då det inte har skett. Det grundar sig på överenskommelser som har gjorts på bostadsmarknaden och som gör det ekonomiskt möjligt att också bygga hyresrätter såväl som bostadsrätter. Jag tror att vi behöver alla upplåtelseformer. När det gäller yngre bör man kanske konstatera att de nyproducerade lägenheterna ofta är dyrare och att det för yngre därför ofta är viktigt att komma in i det äldre beståndet där kostnaderna kanske är lägre. För att möjliggöra det krävs viss rörlighet på bostadsmarknaden. 90 (S): Det viktigaste vår nation har är människors vilja att arbeta. Ju fler människor vi har i arbete desto mer tillväxt och förutsättningar för välfärd och rättvis fördelning skapas det. Allt fler talar om att det uppstått flaskhalsar i ekonomin. Det byggs, som tidigare frågeställare erinrade om, alltför få bostäder, vilket gör att inflyttningen till tillväxtområdena begränsas. Det saknas utbildade i flera branscher som expanderar. Det är brist på infrastruktur och trafikering, vilket gör att regionförstoringens kraft avtar. Delar statsministern uppfattningen att det uppstått skilda flaskhalsar i vår ekonomi, vilket begränsar fullt resursutnyttjande? 91 Statsminister (M): Min uppfattning är att regeringen ganska konsekvent fört en politik som syftar till att utöka arbetsutbudet, göra det mer lönsamt att arbeta, sänka kostnaderna för att anställa samt uppmuntra till ökad rörlighet på arbetsmarknaden. Ett kvitto på detta är den arbetskraftsundersökning som kom och som visar en mycket kraftig sysselsättningsökning i . Vi har just nu den näst snabbast fallande arbetslösheten i hela Europeiska unionen. Särskilt glädjande är det att långtidsarbetslösheten ser ut att minska kraftigt. Uppenbarligen har vi nått fram i många av våra reformer. Det finns emellertid alltid anledning att varna för flaskhalsar av olika slag. Det betyder att vi måste göra ännu mer arbetsutbudsstimulerande reformer, sådana som gör det än mer lönsamt att arbeta och än mer lönsamt att utbilda sig, samt att vi, på det sätt jag nämnde i ett tidigare svar, genom skolreformer måste möta det behov av arbetskraftskunnande som finns när det gäller praktiska yrkesutbildningar, detta genom att delvis göra om vår gymnasieskola och inrätta riktiga lärlingsutbildningar. Då tror jag att kapaciteten förstärks. 92 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Härmed är dagens frågestund slut, och vi tackar statsministern för hans medverkan. 11 § (forts. från 9 §) Allmänna motioner om beskattning av företag, kapital och fastighet (forts. SkU22) 93 (V): har det varit mycket fokus på socialdemokrater och deras val av ny ordförande på kongressen nästa veckoslut. Jag önskar dem lycka till i deras val av ny partiledare. Jag känner många trevliga och goda socialdemokrater, till exempel skatteutskottets S-ledamöter, men ni får ursäkta, för när vi ska debattera skatter, fru talman, är min favoritsosse gamle med sina berömda ord: Varje förslösad skattekrona är en stöld från folket. Detta uttryck använde jag mig av i förra veckans debatt, men det är lika aktuellt eftersom de så kallade riskkapitalbolagens slöseri med, för att inte säga förskingring av, skattemedel avsedda för det svenska folkets välfärd även behandlas i dagens betänkande. I några initierade artikelserier i tidningarna och har riskkapitalbolagens avancerade skatteplanering väl beskrivits. I denna ingår bland annat hur riskkapitalbolagen arbetar med så kallade räntesnurror, vilket innebär att bolagen låter sina dotterbolag, som arbetar med skattefinansierad välfärdsverksamhet, betala höga räntor på koncernbolagsinterna lån så att den svenska bolagsskatten kan minimeras som de höga ränteintäkterna tas hem till moderbolaget, placerade i skatteparadis, och därmed undandras svensk beskattning. I reservation nr 3 i betänkandet föreslår vi att regeringen ska ta fram förslag som förhindrar företags möjligheter till skatteplanering med hjälp av ränteavdrag. Svenska skattepengar ska gå till välfärd efter behov i , inte till skatteparadis. Med detta, fru talman, yrkar jag alltså bifall till reservation nr 3. Visserligen hänvisas det i betänkandet till den lagändring av inkomstskattelagen som gjordes för att stävja användningen av räntesnurror och även till det fortsatta arbete som bland annat pågår vid . Men som framgår av en promemoria som publicerade i frågan bedöms att de nya ränteavdragsbegränsningsreglerna haft viss effekt men mindre än man kunde förvänta sig. I samma promemoria skriver verket att det generella grundproblemet är att det finns ett mycket stort incitament till att av skatteskäl etablera koncerninterna skuldförhållanden, som alltså möjliggör räntesnurrorna. nämner i sin promemoria också en möjlighet att få bukt med incitamentet för denna skatteplanering genom att låta koncerninterna ränteutgifter påverka beskattningen i den utsträckning som motsvarande beskattning sker hos mottagaren. I promemorian nämns ytterligare möjligheter, till exempel att införa ett slags anmälningsplikt, en så kallad disclosure-regel, för räntetransaktioner. Det är en lagstiftning som finns bland annat i anglosaxiska länder som och . tar vidare upp att man bör ändra den 10-procentsregel som finns när det gäller möjligheten för bolag att göra avdrag för räntor. Om ränteintäkten skattas till någon annanstans får man göra ränteavdrag i . Vi har dock en bolagsskatt på . Skillnaden mellan 26 och 10 är , och så mycket kan man alltså skära emellan. Också detta bör man komma till rätta med. En annan aspekt på den verksamhet som de så kallade riskkapitalbolagen nu bedriver med välfärdens pengar är, som tidningen skriver i en av sina artiklar, att satsningarna på unga tillväxtbolag rasat i medan optimismen snabbt återkommit i utköpsbolagen, inte minst på grund av affärsmöjligheterna inom vård, skola, omsorg och privatiserade apotek. Det verkar som om riskkapitalisterna hellre skär guld med pennkniv från skattefinansierad välfärd än försöker utveckla ny teknologi och nytt företagande i . Kanske är det att använda benämningen säkerhetskapitalbolag, eller kanske skattekapitalbolag, i stället för riskkapitalbolag. I övrigt, fru talman, begränsar jag mig till att markera att jag naturligtvis ställer mig bakom de två rödgröna reservationerna, nr 4 om tonnageskatt och nr 5 om uttagsskatt för vindkooperativ, som tidigare talare från Socialdemokraterna och väl har utvecklat. Jag avstår dock för tids vinnande från att yrka bifall till dessa, även om bifall redan har yrkats. 94 (M): Jag börjar med att yrka bifall till skatteutskottets förslag i betänkande nr 22 som behandlar motioner om beskattning av företag, kapital och fastigheter. Jag kan konstatera att det finns ungefär 75 motioner som utskottet i vanlig ordning, höll jag på att säga avstyrker. Hela 60 motioner, av totalt drygt 75, har väckts av Alliansens ledamöter, och i ungefär hälften av dessa 60 motioner är det moderater som föreslår förbättringar, förändringar och liknande. Det är med andra ord bra motioner. Alliansmajoriteten kan dock konstatera att regeringen redan beslutat om en företagsskatteutredning, och den ser vi naturligtvis an med stor tillförsikt. Utredningen ska främst se över beskattningen utifrån perspektivet att strukturomvandlingen i svensk ekonomi bör mötas genom goda skattemässiga villkor för företagande och investeringar i . När jag och mina alliansvänner reser runt och gör våra besök i verkligheten pekar många på att det finns bekymmer i deras vardag som företagare upplever.