prot · GY09101 · 2011-05-12 00:00:00 — Det är butiker och serviceinrättningar som vi tar för givna. Men de hade aldrig funnits om inte någon eldsjäl hade sett möjligheten att driva och haft modet att starta eget. Dessa människor har inte bara lyssnat till sina hjärtan och följt sina drömmars stig. De har även skapat arbetstillfällen till andra. Dessa människor är våra verkliga vardagshjältar, och sådana behöver vi fler av. Varför är detta viktigt? Delvis handlar det om den gemensamma välfärden. Arbetslinjen är en förutsättning för en generös och tillgänglig välfärd för alla. Det måste och ska löna sig att arbeta. handlar det om något större; det handlar om den möjlighet till självförtroende och självförverkligande som ett arbete medför. Hur ska vi då åstadkomma detta? Det behövs en attitydförändring. Vi måste sluta dela upp världen i arbetstagare och arbetsgivare. Företagare kan nämligen vara både och. Därför skulle jag vilja förespråka begreppet arbetsskapare eftersom det är en mer rättvisande term. Men det räcker inte. I vissa delar av vårt land, på vissa marknader och inom vissa branscher behövs ibland stöd och uppmuntran. Detta får inte ses som att staten snedvrider konkurrensen. I stället handlar det om att staten ger viss stimulans som fungerar som en katalysator, det vill säga att den snabbar på och förbättrar företagandet på alla nivåer. Det är mot denna bakgrund som projektet måste ses och bedömas. I Alliansens valmanifest inför valet föreslogs en satsning på särskild riskkapitalinvestering i norra inland. Med instiftandet av Inlandsinnovation har vi infriat detta löfte. Satsningar för företagande, tillväxt och arbete i hela landet är mycket viktiga för regeringen. Syftet med Inlandsinnovation är att främja företagande och innovationer i det så kallade stödområde A, som omfattar kommuner eller delar av kommuner i , , , , , och . Men varför måste entreprenörskapet och det privata näringslivet stärkas just i detta område med hjälp av statliga medel? Svaret är enkelt: Det är mycket svårt att få tillgång till privat riskkapital i norra inland. Fastigheterna har lågt värde, och det går nästan aldrig att använda dem som säkerhet för banklån. Det finns flera faktorer som försvårar för företagandet i området, nämligen det extremt kalla klimatet i kombination med minskande befolkning och stora geografiska avstånd. Jag vill poängtera att Inlandsinnovation inte handlar om några bidrag utan om pengar som ska lånas ut på marknadsmässiga villkor. Norra inland har rika naturresurser som behöver förädlas. Med detta vill jag inte säga att det kommer att satsas bara på de traditionella näringarna kring malm och skog utan att näringslivet behöver diversifieras ytterligare. Det finns ett stort behov av att förstärka förutsättningarna för utveckling av små företag liksom etablering och utveckling av större verksamheter. Det ömsesidiga beroendet och samarbetet mellan stora och små företag samt uppkomsten av nya tjänster och service skapar ett dynamiskt näringslivsklimat vilket är mycket önskvärt i det aktuella området. Innovation handlar om att ta hand om nya idéer. Men vägen mellan en bra idé och dess introduktion på marknaden kan vara lång. Framför allt behövs det kapital. Det finns behov av insatser i tidiga skeden, bland annat genom såddfinansiering, för att goda idéer inte ska förbli idéer utan ska utvecklas och kommersialiseras. Här har så kallade inkubatorer en viktig uppgift att hjälpa sina bolag att tänka kunder, marknad och försäljning redan från start. Ett välfungerande innovationssystem i en region kräver en mängd aktörer som i samspel med varandra skapar, utvecklar och kommersialiserar nya produkter och tjänster. Högskolor och universitet är viktiga aktörer i innovationssystemet, för de mest revolutionerande innovationerna föds i mötet mellan människor med olika bakgrund, erfarenhet och kompetens. Regeringens satsning på är inte bara välkommen som investering i de norra delarna av landet, den har också en symbolisk betydelse. Den sänder viktiga signaler till marknaden, nämligen att företagandet i norra inland har potential och är värd att satsa på, vilket kommer att locka även privat riskkapital. Slutligen vill jag poängtera att satsningen på norra inland inte ska betraktas i ett snävt regionalt perspektiv. Välståndet i är summan av välståndet i landets olika delar. Lägre ekonomisk tillväxt i en del av kräver regionalpolitiska åtgärder som i slutänden betalas av hela landet. Därför är Inlandsinnovation en satsning på hela . Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 87 PER ÅSLING (C): Norra inland står inför stora utmaningar. Jag åsyftar den demografiska utvecklingen med en åldrande befolkning. Det är extra problematiskt för en landsända som på grund av tidigare rikspolitiska beslut har drabbats hårt när det gäller avfolkning. Mitt eget hemlän har tappat , ofta utbildade arbetsföra invånare. Det tappet har skett till storstäderna i första hand. Framtiden i kan bara säkras genom flera jobb, flera människor, nya innovationer samt offensiva åtgärder för att stärka entreprenörskapet och arbetslivet. Vi står inför ett historiskt ställningstagande. Inrättandet av , en inlandsfond, är det största beslut riksdag har fattat för denna landsända i modern tid. Som centerpartist tror jag på ett där alla delar av landet ges möjlighet att utvecklas. Jag vet också att tillväxt skapas utifrån lokala styrkor och lokala förutsättningar. Att låta växa handlar därför om att bejaka förutsättningar för både arbete och företagande i hela landet. Inlandsinnovation bygger på strikt kommersiella affärsupplägg. Genom samverkan mellan privata och offentliga aktörer säkras effektiviteten. Vi kan därigenom även säkerställa att insatser inte överlappar eller tränger undan de privata aktörernas verksamhet. bidrar denna aktör till investeringar långt över de 2 miljarder som omsatts i Inlandsfonden. Jag ser ett stort behov av komplement till de insatser som görs av banker och andra finansiärer. Just kapitalförsörjningen har varit en hämmande faktor för utvecklingen i inland. Det är därför nödvändigt att tillgången på riskvilligt kapital kompletteras både för nyföretagande och för tillväxt, ett riskvilligt kapital som kan vara krediter, lån och ägarkapital och som tar just, som ordet stipulerar, större risker. Det är en nationell angelägenhet att hela landet kan bidra till att stärka ekonomiska utveckling och därmed handelsbalansen. Det sker nu genom stimulans av framtidsinvesteringar och genom att skapa större ekonomisk aktivitet. Inlandsinnovation riktas mot områden där marknad och offentliga aktörer inte tillgodoser finansiella behov. I betänkandet föreslås därför flera former av finansiering och just som jag sade tidigare riktat som kreditgarantier, lån och ägarkapital. Genom detta får norrländska entreprenörer tillgång till kapital på mer jämlika villkor med övriga landet. Det förbättrar spelreglerna för en entreprenöriell region med gott om företagsidéer. Låt mig, herr talman, avslutningsvis konstatera att genom tillför vi nu resurser som stärker och tar till vara tillväxtpotentialen i norra inland. Jag yrkar bifall till regeringens proposition och därmed till utskottets ställningstaganden. 88 (S) replik: Vi är överens om de här frågorna. Jag bara undrar på vilket sätt det här ger likvärdiga villkor för stödområde A:s entreprenörer i förhållande till andra entreprenörer i hela vårt land? På vilket sätt skulle det bli likvärdigt? Det förstod jag inte av Per Åslings inlägg. 89 PER ÅSLING (C) replik: Det jag sade var att entreprenörer i norra inland får likvärdiga villkor med andra med utgångspunkten att det är svårare att finansiera verksamhet i den delen av beroende på hur marknaden fungerar. Inlandsinnovation bygger ju på att stärka kreditfinansmarknaden i norra för att på så sätt underlätta tillväxt och utveckling genom nya företag och tillväxt i befintliga företag. 90 (S) replik: Det är precis det som vi tycker lite grann är bristen i just det här ärendet. Det här problemet finns ju på många andra ställen i landet också, inte i storstadsregionerna, inte utefter och de stora tillväxtdelarna av vårt land, men de finns ju på många andra håll. är inte bara storstäder och stödområde A. Man måste i alla fall ställa sig frågan, för vi har ändå ett ansvar för hela landet när vi sitter i denna riksdag: Vad tycker Per Åsling att man ska göra åt de andra delarna av landet, till exempel , stora delar av , norra och så vidare? 91 PER ÅSLING (C) replik: Låt mig då konstatera att Inlandsinnovation riktar sina insatser mot den del av landet som har haft svårast att klara utvecklingen på grund av liten ekonomisk verksamhet i stora delar av inlandet. Den bristande ekonomiska verksamheten har i mångt och mycket grundat sig på problem med finansiering av företag. Problem med finansiering av näringsverksamhet finns på andra ställen också. Jag håller med om det. Det har andra talare lyft fram från talarstolen under den här debatten. Men problemen är större i den här delen av landet. Det är därför Inlandsinnovation får i uppdrag att jobba med finansiella lösningar i form av riskkapital, lånekapital och ägarkapital i det så kallade stödområde A. Stödområde A är identifierat via utredningar och via statliga myndigheter och har bekräftats av den här kammaren tidigare. Jag tror inte att det är någon tillfällighet att det är just det området som dessa instanser har pekat ut. Sedan måste man alltid vara observant på gränsdragningar. Gränser kan bli feldragna, men det är en annan historia. Det får korrigeras . Stödområde A har nyttjats för speciella insatser tidigare i olika sammanhang. Insatsen nu gäller att klara finansieringen. 92 (S): Jag begärde ordet med anledning av det sätt som använde sin sista replik gentemot på. Hon pratade om luftslott, vilket jag tycker sänkte debatten åtskilliga grader. Att vi har tagit fram ett förslag som utgår från hela landets behov innebär inte att vi bygger luftslott. Det är snarare tvärtom. Vi befinner oss mitt i verkligheten. Vi ifrågasätter alltså inte behoven inom stödområde A, men, precis som har påpekat, har vi den insikten att behoven är likartade i många andra delar av landet också. Vi tycker att det vore lämpligt att regeringen löste det problemet också. Man kan säga att det här är ett bra exempel på hur man kan göra. Ja, det är det faktiskt. Det håller jag med om. Hela vårt parti håller med om att det här är ett bra sätt att göra. Det här är faktiskt regionalpolitik i dess allra bästa mening. Man uppmärksammar ett problem, och man riktar insatser. Men lyft blicken! Upptäck att problemen finns på andra ställen! Då kan vi tillsammans lösa likartade problem där de finns. Jag är tacksam för att Per Åsling i sitt anförande uppmärksammade det och uttryckte de åsikter som vi har försökt föra fram. Som sade i sitt sista inlägg behöver vi pengar till många delar av som har den här typen av problem. Med detta vill jag instämma i det som har gett uttryck för. Jag hoppas att våra förslag inte ska behöva betraktas som luftslott , för de är i högsta grad komna ur verkligheten. 93 (C) replik: Jag reagerade på det sade om att sänka debatten. Jag vill vara tydlig. I det yttrande som finns i det här betänkandet är det en väldigt negativ ton från Socialdemokraterna och . Det finns inte en enda rad om att Inlandsinnovation skulle vara en bra satsning. Har man varit med och fattat ett beslut tycker jag också att det vore på sin plats att föra fram det och inte tala om att regeringen är oseriös. Det var det jag reagerade på. Skillnaden mellan vårt förslag och Socialdemokraternas förslag är att de här pengarna finns. 2 000 miljoner finns på ett konto och väntar bara på att bli använda till bra insatser i stödområde A och framför allt i inland. Min fråga till är: Stödde Socialdemokraterna någonsin inland med riskkapital under sin regeringstid? Det skulle vara väldigt intressant att veta eftersom ni nu tycker att regeringen bara specificerar detta och att det är olyckligt att det bara gäller inland. Ni tycker egentligen att det mesta som är skrivet är fel, åtminstone om man får tro ert särskilda yttrande. 94 (S) replik: Svaret på frågan är: Ja, det gjorde vi. Det är hela idén med att man inrättar stödområden. Det innebär att man får pengar, exempelvis från EU och från den svenska staten. Som mycket väl vet har Socialdemokraterna varit i regeringsställning under en stor del av den period som stödområde A har funnits. Svaret är: Ja, vi har bidragit direkt, rakt in i inland med olika stödformer. Sedan har vi påståendet att vi uttrycker oss så negativt. Jag tolkar vår skrivning mer utifrån att vi upplever att regeringen har handlagt den här frågan på ett mycket taffligt sätt. Först gick man ut i valrörelse och sade att man skulle åstadkomma någonting. Sedan kom man tillbaka efter valet och sade att nu skulle man åstadkomma någonting. Det innebar att hela utskottet ställde frågan: Vad är det vi ska åstadkomma? Sedan fick regeringen komma tillbaka en gång till. Jag tycker inte att det är ett bra sätt att hantera en fråga på. Det är bättre att man presenterar ett förslag som vi har möjlighet att ta ställning till redan från början. Det är själva ingången man ska titta på. Sedan hade vi ett förslag om att det skulle avsättas 5 miljarder för motsvarande ändamål över hela . De pengarna skulle tas av de vinster som genererar. Regeringen gör på samma sätt, men man riktar inte pengar till den här typen av verksamhet, utan man lägger in dem i statskassan. Man skulle mycket väl kunna säga att dessa 2 miljarder kommer från de utdelningar som har gett till svenska staten. Den enda skillnaden är att de inte är öronmärkta. 95 (C) replik: Jag tycker att den enda skillnaden mellan regeringens förslag och Socialdemokraternas och förslag är att regeringens förslag är riktiga pengar. Det är 2 000 miljoner som finns på ett konto. Socialdemokraterna hade möjlighet att ta ut 5 miljarder från under sin regeringstid och satsa dem på småföretagandet. Men pratar man om att man skulle ha tagit ut ännu mer. Man skulle ha tagit ut 5 miljarder från och satsat allmänt på småföretagandet. I stället borde man kunna säga: Jättebra, regeringen! 2 000 miljoner till inland är väl jättebra. Om Socialdemokraterna har tyckt att inland har varit i ett stort behov av stöd- och riskkapital borde den förståelsen finnas nu också. Jag tycker att det är märkligt att man ägnar ett särskilt yttrande åt att kritisera en sådan positiv satsning. Aldrig har inland tillförts så mycket kapital tidigare. 96 (S) replik: Förutsättningen för att kunna driva en politik genom att man fattar beslut i är att man får majoriteten bakom sig. Ni röstade mot det. Därför hade vi ingen möjlighet att redovisa vår lösning. Om ni hade följt vårt förslag hade det blivit ett beslut som hade inneburit en uttaxering på ytterligare ett antal miljarder, i det här fallet 5, till staten för det här ändamålet. Då kunde vi ha haft de pengarna i statskassan på ett öronmärkt konto, krona för krona, precis på samma sätt som redovisar att regeringen har . Det är ingen skillnad, och det är inga luftslott. Att vi inte gjorde detta tidigare när vi satt i regeringsställning beror på att vi hade det förslaget . Det är ett förslag som har kommit efter att vi har hamnat i opposition. Vi kan inte belastas för att vi inte har det historiskt. Det finns massor av förslag som vi inte hade , och inte ni heller för den delen. Det är bättre att vi pratar om den budget som vi behandlar just . Det är ju den vi kan vara med och påverka. Historien är det lite svårt att göra någonting åt. Den är oftast ett faktum. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) 11 § Vissa näringspolitiska frågor Föredrogs näringsutskottets betänkande 2010/11:NU20 Vissa näringspolitiska frågor. 97 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 2 från Socialdemokraterna, . Vi ska nu diskutera ett betänkande som behandlar en lång rad motioner kring företagsfrämjande insatser, turism och ett flertal viktiga branscher. Jag vill redan inledningsvis säga att vi inte vänder oss mot utskottets förslag till hantering av motionerna inom dessa områden. Vi är däremot oeniga med majoriteten om motiveringen för ställningstagandena. Innan jag återkommer till detta vill jag uttrycka min stora glädje över att vi återigen i utskottet har en bred majoritet kring synen på såväl Winnet och Resurscentrum för kvinnor och på vikten av det sociala företagandet. Utskottet har tidigare, enigt, lämnat tillkännagivanden till regeringen kring båda dessa frågor, men gör vi bedömningen att åtgärder har vidtagits från departementet och berörda myndigheter för att följa upp de intentioner vi har lagt fast i . Det handlar om att ge stabila förutsättningar för resurscentrumen och att intensifiera arbetet med det sociala företagandet. Jag vill dock noggrant understryka att vi kommer att bevaka detta väldigt grundligt! Så tillbaka till våra ställningstaganden. Det handlar om avgörande skillnader i synen på hur ska byggas starkt, hållbart och framgångsrikt i den alltmer hårdnande globala konkurrensen. Vi menar att regeringen saknar helhetssyn, men dess värre också tillräcklig vilja. Vi har tidigare i reservationer till betänkanden redovisat vår syn på hur näringspolitiken och de företagsfrämjande insatserna bör utformas. Vår grundläggande syn är att ska konkurrera med kunskap, inte med låga löner. Därför behövs mer forskning, fler innovationer, mer riskkapital och bättre villkor för småföretagen. Ett innovationsprogram för en konkurrenskraftig industri och kunskapsintensiv tjänstesektor borde för länge sedan ha varit på plats. Men först tänker regeringen röra på sig i denna riktning genom en så kallad innovationsstrategi. Vi får väl vänta och se vad det blir av det. Alldeles diskuterades regeringens skrivelse om Inlandsinnovation, en satsning som vi är helt eniga om. Jag vill dock återigen påpeka regeringens bristande helhetssyn och vilja. Problemet med riskkapitalförsörjningen, inte minst för små- och medelstora företag, är nationellt och rör inte bara stödområde A, som flera har sagt, utan stora delar av vårt land. Det är därför vi har velat mer än bara Inlandsinnovation. Vi ville inrätta en riskkapitalfond genom extra utdelning från . Den skulle ha agerat marknadskompletterande och aktivt stimulerat det breda näringslivets behov, men med särskilt fokus på innovativa små och medelstora industri- och tjänsteföretag. Insatser som stärker näringslivets långsiktiga konkurrenskraft skulle prioriteras genom till exempel satsningar på företag i miljöteknikbranschen. Fonden skulle verka i hela landet. För att ska växa starkt, hållbart och framgångsrikt behövs samverkan mellan staten, högskolorna och näringslivet. Runt om i regionerna i vårt land finns en bred insikt om detta, och mycket görs lokalt och regionalt. Men på den nationella nivån saknas endera insikt eller vilja eller kanske både och. Vi har föreslagit ett nationellt initiativ på detta område. Många länder, inte minst inom EU, har kommit betydligt längre på det här området, och det finns en uppenbar risk att halkar efter på grund av regeringens passivitet. Men det är inte bara en nationell strategi i samverkan med näringslivet och akademin som saknas. Det saknas dessutom överblick över statens effektivitet genom de egna insatserna i främjandesystemet. Några små steg har tagits för att påbörja kartläggningen av detta, men det är först när konkreta förslag kommer som vi kan bedöma om resurserna används effektivt. I detta sammanhang vill jag passa på att erinra om det tillkännagivande som gett regeringen, med uppmaningen att inrätta en myndighetsgemensam portal för rådgivning och registrering samt tillståndsärenden för dem som vill starta egna företag. Turismen och besöksnäringen i har en fantastisk potential, och även här vill vi mer än de borgerliga partierna. Vi har tidigare redovisat att vi föreslagit ett utökat anslag till Visit , och jag vill påminna om detta i denna debatt. I många motioner som behandlats i detta betänkande hade det varit möjligt att pröva om vår anslagsnivå hade vunnit gillande. ett ytterligare exempel på regeringens bristande helhetssyn och vilja. beslutade om en satsning på så kallade strategiska branschprogram. Programmen hade en planerad kostnad på ca , förutsatt motsvarande insatser från näringslivet. Programmen innehöll forsknings-, utbildnings- och infrastruktursatsningar som tagits fram i samverkan mellan stat, näringsliv och fackliga organisationer. De aktuella branscherna var fordonsindustrin, läkemedels- och bioteknikindustrierna, metallurgin, flyg- och rymdindustrierna, IT och telekom samt skogs- och träindustrierna. Men trots att programmen varit framgångsrika, populära och lett till ökad samverkan mellan stat, näringsliv och akademi har regeringen valt att låta den framgångsrika arbetsmetodiken dö sotdöden. Egentligen är det fullkomligt obegripligt varför. Fler branscher borde i stället komma i fråga för liknande satsningar. Avslutningsvis, herr talman, vill jag anknyta till min inledning. Om ska kunna byggas starkt, hållbart och framgångsrikt behövs en näringspolitik som bygger på insikten att det är genom kunskap vi kommer att klara oss i den internationella konkurrensen. Därför får vi aldrig stänga dörrarna för dem som vill lära sig mer. Därför är det bedrövligt att se den nuvarande regeringen i praktiken rusta ned konkurrensförmåga. borde vara den första i ledet som protesterade när stänger allt fler dörrar för den som vill lära sig mer i olika faser av livet. Men insikt saknas uppenbarligen om att olika politikområden hänger ihop. Det är oroande och mycket nedslående! (forts. 13 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 12 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde JuU22 Skärpt straff för köp av sexuell tjänst Punkt 1 (Skärpt straff för köp av sexuell tjänst) 1. utskottet 2. av (C) under överläggningen framfört yrkande om avslag på propositionen Votering: 282 för utskottet 1 för yrk. 66 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 S, 90 M, 21 MP, 19 FP, 15 C, 20 SD, 15 V, 16 KD För yrk. : 1 C Frånvarande: 26 S, 17 M, 4 MP, 5 FP, 7 C, 4 V, 3 KD Punkt 2 (Dubbel straffbarhet) 1. utskottet 2. res. 1 (S, MP, V) Votering: 160 för utskottet 123 för res. 1 66 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 M, 19 FP, 15 C, 20 SD, 15 KD För res. 1: 86 S, 21 MP, 1 C, 15 V Frånvarande: 26 S, 16 M, 4 MP, 5 FP, 7 C, 4 V, 4 KD (C) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat nej. (KD) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 6 (Arbetet inom EU mot köp av sexuella tjänster) 1. utskottet 2. res. 5 (S, MP, V) Votering: 161 för utskottet 122 för res. 5 1 avstod 65 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 M, 19 FP, 15 C, 20 SD, 16 KD För res. 5: 86 S, 21 MP, 15 V Avstod: 1 C Frånvarande: 26 S, 16 M, 4 MP, 5 FP, 7 C, 4 V, 3 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. NU16 Redovisning av inriktningen av verksamheten hos 1. utskottet 2. res. (V) Votering: 267 för utskottet 17 för res. 65 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 85 S, 90 M, 21 MP, 19 FP, 16 C, 20 SD, 16 KD För res. : 1 S, 16 V Frånvarande: 26 S, 17 M, 4 MP, 5 FP, 7 C, 3 V, 3 KD 13 § (forts. från 11 §) Vissa näringspolitiska frågor (forts. NU20) 98 (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1 samt reservation 4. Vi har tidigare debatterat näringspolitiska frågor i en eller annan form. har diskussionen berört basindustrin, fordonsindustrin eller andra näringar och deras betydelse för svensk välfärd. Jag kommer därför inte att uppehålla mig vid dessa frågor under detta anförande.