prot · GZ0948 · 2011-12-14 00:00:00 — Kanske ska vi ha ett järnvägssystem som ägs och drivs av svenska staten, men med mycket strama tyglar. Miljödebatten kan väl leda till att direktiven för SJ ändras från att vara kommersiella till att i stället uppehålla ett sammanhållet järnvägsnät med täta och billiga avgångar? Den som skrivit detta är tidigare kommunikationsminister, moderatledare och SJ-ordförande. Det är hoppfullt att det inom finns så kloka åsikter. Jag har träffat flera moderater som håller med . Jag skulle vilja fråga om det är någon som lyssnar på dessa personer inom . Och vad tycker om Adelsohns analys och framtidsvision? 49 Statsrådet (M) replik: Jag har både sett och läst denna blogg. På fråga om det finns någon inom som lyssnar på eller som pratar med honom är mitt svar: Ja, bland annat jag. Bland annat går jag på hockeymatcher med honom, även om hans lag numera spelar i fel division jämfört med mitt lag. Men det finns också en annan ända här. Jag tror att man även ska komma ihåg varför förändringen i fråga gjordes. var det uppenbarligen stora problem för det dåvarande SJ sett till både funktion och lönsamhet, såväl i ett resenärsperspektiv som i ett godsperspektiv. Det handlade också om hur man skötte underhållet av järnvägen och tågen. Det var det som föranledde att man ville göra någonting annat. Effekterna av den här marknadsöppningen har börjat skönjas kanske först . Av de många som man talar med när det gäller den här delen av järnvägstrafiken, godssidan, är det ingen som skulle vilja gå tillbaka till hur det tidigare var. De hundratals miljoner som staten fick skjuta till fungerade inte. Jag tror att både det som kommer att ske, med början hur vi öppnar upp avseende möjligheterna på järnvägen för persontrafik och när det gäller att på godssidan se till att det finns transparens och konkurrensneutralitet kommer att göra att det blir bättre för olika företag. Men det som är den springande punkten som berör alla är att vi får upp kapaciteten på våra spår och att vi får bort den sårbarhet som finns på grund av bristande underhåll och reinvesteringar. Där skulle fokus vara. Det vore tråkigt om vi stannade i en gammal debatt. 50 (V) replik: Jag ska svara på en fråga som infrastrukturministern ställt till mig och som handlar om den försöksverksamhet som vi vill ha när det gäller att titta på detta med avgiftsfri kollektivtrafik. Jag är väl medveten om att det är en ganska komplicerad sak. Vi hade inte tänkt oss att ha denna försöksverksamhet i , av skäl som här nämnts. I stället har vi tänkt oss respektive . Om jag inte minns fel har vi anslagit 2 miljarder. Man får laga efter läge utifrån de pengar vi anslagit. Vi tycker att det i detta finns någonting som är väldigt intressant. Såvitt jag kunnat se finns det inte någon samlad forskningsrapport om detta. Man får se på vilket sätt man kan genomföra det som många efterfrågar. Vidare: Infrastrukturministern säger att vi vill klippa till och att vi inte tänker på flyget norr om . Men det tänker vi faktiskt på, så vi kompenserar det. Det är viktigt att ha någon form av transportslagsneutrala avgifter. Vi är också måna om att driva detta utifrån ett miljöperspektiv. Jag vill här fråga: Hur kommer kunderna att kunna klara sina godstransporter när godstrafiken på järnväg inte fungerar? Har infrastrukturministern något underlag om hur man kommer att klara av detta? Kommer lastbilstrafiken att kunna möta behovet när Cargo Net efter lägger ned hela sin verksamhet? 51 Statsrådet (M) replik: Även när någonting slutar väldigt snabbt, abrupt när tåg slutar gå, en tågverksamhet slutar fungera, och gods ändå måste transporteras finns det flaskhalsar. Nej, jag tror inte att man från den ena dagen till den andra, med en dags varsel, ens kan hitta åkerier, transporter eller tillräckligt med lastbilar. Därför är det angeläget att ha uppsägningstider detta för att inte agera i affekt utan för att i mer ordnade former få på sig för att se vad som i stället kan göras. Det är väl det man nu i stora delar lyckats komma fram till just när det gäller avtalet mellan Cargo Net och . Annars hade vi fått nämnda konsekvens; det är jag väldigt medveten om. Jag är glad över att alltid är så snäll jag tappade ordet men jag säger så och svarar på frågor om kollektivtrafiken och försöksverksamheten. Bägge vet vi att det vi här talar om har förekommit på olika håll runt om i landet, men det har liksom inte givit den effekt man vill ha. Skulle det verkligen ge effekt borde det vara i en större stad. Då är det både rimligt och riktigt att, som här säger, pengarna inte täcker upp i den delen. När det gäller flyget skulle jag vilja fråga om delar min och regeringens uppfattning att det är viktigt att som ett nav för även fortsättningsvis har möjlighet att utvecklas på ett bra sätt. 52 (V) replik: Till att börja med vill jag gärna ta upp frågan om godstrafiken. Man brukar säga: En gång är ingen gång. Två gånger är en vana. Som jag ser det är det en väldigt dålig framförhållning, och det finns ingen beredskap. Jag förstår resonemanget om ministerstyre, men det borde finnas en beredskap för att verkligen göra allt som göras kan just för att kunna behålla så mycket som möjligt av godstrafiken på järnväg, vilket jag inte tycker har skett. har man på sig för att se över situationen. Jag tycker inte att det då är fråga om ministerstyre, utan det handlar om att ta det politiska ansvaret. Jag ser också att lastbilstrafiken just nu inte har kapacitet i sammanhanget. Ett problem som jag också sett är detta med oseriös och olaga cabotagetrafik som, såvitt jag förstår, ökar. Det har också betydelse om de har att konkurrera osunt, för då dumpas priserna. Det är inte bra i en helhet. När det gäller flyget och tycker jag att det är klart att man ska slå vakt om . har vi faktiskt vissa miljömål vi ska klara, och där har vi sagt att man behöver se över landtransporterna till själva flyget. Exempelvis ska man se till att tas tillbaka för att vi ska kunna använda den mer effektivt, så att inte vägtransporterna försämrar möjligheterna att nå de klimatmål som finns. 53 Statsrådet (M) replik: En sak tror jag är viktig att komma ihåg och kanske också påminna om när det gäller det olagliga cabotaget, eller lastbilsåkandet och yrkestrafiken. Som jag förstår befarar man att den situation med Cargo Net vi har sett och som inte fullt ut blev som vi först kunde befara har givit vid handen att det är fler åkare från andra länder och utan tillstånd. Vi har i , , ett utökat beställaransvar med straffrättsliga påföljder. I detta finns alltså också ett fokus på att komma åt vad som är rätt och vad som inte är rätt. Sedan kan jag när det gäller konstatera att det är riktigt; naturligtvis måste transporterna till och från fortsätta att vara miljömässigt bra. Det påverkar nämligen hela deras tak för utsläpp. När det gäller tillståndet för har vi dock en annan process, som vi får hoppas snart kommer på plats så att de kan utveckla även flygdelen. Just när det gäller flyget har man nämligen gjort oerhört mycket när det gäller det miljömässiga. Däremot tycker jag att det vore rent av kontraproduktivt och tråkigt att i dagens läge välja att betala dyrt väldigt dyrt för att ta tillbaka . Det är en bana, som om vi pratar punktlighet, fru talman, verkligen håller måttet och också har nöjda kunder. Det är till fördel för med omkrets. 54 Statsrådet (C): Världen över finns det två miljarder internetanvändare och fem miljarder mobilabonnemang. I ett land som har miljontals människor på landsbygden fått tillgång till ett modernt och säkert bankväsen tack vare banktjänster i mobilen. Här hemma i slår vi rekord i internetanvändning, och allra snabbast växer internetanvändningen bland de äldre. Informationstekniken blir allt viktigare. Det märker vi både på hemmaplan och i andra länder. Det fria ordet och det fria flödet av information är ljusskygga diktaturers värsta fiende. Det är ingen slump. It har nämligen blivit ett verktyg för att göra sin röst hörd. I lyckades modiga män och kvinnor så de frön till en spirande demokratiseringsprocess som fällde den ena hårdföre diktatorn efter den andra. Här hemma gör it och en väl utbyggd it-infrastruktur att köksbordsdemokratin kan bli långt mer än bara högtravande ord under kristallkronorna och i stället något som faktiskt också kan förverkligas i praktiken. I har vi haft ett starkt fokus på hur fler människor ska kunna få tillgång till bredband. Det är viktigt, och tack vare detta starka fokus har vi också kunnat nå väldigt goda resultat. Just därför kunde vi , 2010, konstatera att vi nådde regeringens mål om att av alla hushåll och företag skulle ha möjlighet till . siktar vi vidare mot nästa mål: att av alla hushåll och företag ska ha möjlighet till minst . Det är just för att vi ska kunna nå det målet som regeringen bland annat har föreslagit ytterligare ½ miljard kronor till bredbandsutbyggnad på landsbygden, främst genom landsbygdsprogrammet, i höstens budget. Det gläder mig att oppositionspartierna tycker att detta är en rimlig nivå. görs en hel del för att förbättra mobiltäckningen i hela landet. Inte under någon annan regering har lika många frekvensband frigjorts för mobilt bredband som . Det var faktiskt inte någon slump att det var just i som den fjärde generationens mobiltelefoni lanserades först i hela världen . Tack vare att vi nu tar 800-bandet för mobilt bredband i anspråk kommer vi att kunna koppla upp alla de hushåll och de företagare som lever i delar av landet som helt saknar bredbandstillgång. Vikten av bra elektroniska kommunikationer är en fråga som diskuteras världen över. I går diskuterade jag hur vi ska kunna förverkliga den digitala inre marknaden i med mina europeiska ministerkolleger. Det är tydligt att de ser som ett väldigt stort föredöme. Vi har också väldigt bra förutsättningar att även framöver vara en framgångsrik it-nation. Vi ligger bra till i de allra flesta mätningar som genomförs som vi märker att många länder nu flåsar oss i nacken och satsar för att komma i kapp och gå om. måste ligga på topp för att klara av att ligga i framkant i it-utvecklingen. Just därför är jag väldigt glad och stolt över att jag kunde presentera It i människans tjänst en digital agenda för . någonsin har nu en sammanhållen, horisontell strategi för alla de områden där it spelar roll och där it skulle kunna betyda så mycket mer för samhällsutvecklingen. Det är en strategi som har blivit möjlig tack vare ett stort engagemang från organisationer, företag, eldsjälar och andra som är intresserade av hur ännu bättre skulle kunna använda de många möjligheter som it ger. Det är alltifrån stora, internationellt verksamma företag som ABB och till nationella föreningar som LRF och . Med den digitala agendan tar en svensk regering någonsin ett horisontellt grepp kring it-politiken. Fram till nu har det funnits sektorsvisa program och strategier, som var för sig har varit viktiga och bidragit till att har kunnat komma så långt som vi ändå har gjort. Men om vi ska vara världsbäst räcker det inte med bara sektorsvisa stuprör, hur framgångsrika de än kan vara. Vi måste också få till stånd hängrännorna som kompletterar stuprören. Vi måste med andra ord få fram gemensamma standarder och gränssnitt. Det är nämligen först när kommuners it-system kan kommunicera med och när behörig vårdpersonal kan läsa patientjournaler från andra landsting vi på allvar kan säga att vi har dragit full nytta av it:s möjligheter. Det är också först då vi på allvar kan hävda att vi har satt tekniken i människans tjänst. Det är därför vi behöver den digitala agendan för , och det är därför regeringen har valt att bredda det it-politiska målet och föreslagit att ska bli bäst i världen på att dra nytta av digitaliseringens möjligheter. Det är ett tufft mål, men det är ett mål som vi kan nå. Ska vi kunna nå det målet måste alla som vill kunna vara digitalt delaktiga gamla som unga, infödda som invandrade och Stureplansbor som Strömsundsbor. Den digitala agendan rymmer redan från början ett hundrafyrtiotal olika åtgärder som ska hjälpa oss att nå det it-politiska målet. För att skapa en struktur och en stadga och för att se till att agendan också genomförs i praktiken föreslår regeringen en som ska analysera utvecklingen mot det it-politiska målet och lämna förslag på åtgärder som krävs för att vi ska kunna nå det. anslås i budgeten för att ett sådant sekretariat ska kunna komma på plats. Trots alla topplaceringar som regelbundet kammar hem saknar vi sannerligen inte utmaningar. Vi är bäst i världen när det gäller hur stor andel av befolkningen som regelbundet använder internet. Ännu roligare är det att de som ökar sin it-användning allra mest är de som är eller äldre än så. som det är väldigt glädjande vet vi att det fortfarande finns alltför många som står utanför den digitala världen, människor som förmodligen skulle vilja vara med om de bara fick chansen att prova. För att öka it-användningen kommer regeringen att inrätta ett användarforum med representanter från it-branschen, myndigheter, Digidel, det civila samhället och många fler. Om vi ska kunna nå dem som står utanför den digitala världen måste vi uppmärksamma användarperspektivet på en högre strategisk nivå. Med det här forumet kommer vi att skapa en plattform där beslutsfattare kan möta branschen, forskarsamhället och användarorganisationerna, allt i syfte att ytterligare öka användningen av it i samhället. Rätt använd kan tekniken hjälpa till att möta ett antal stora samhällsutmaningar. Den första handlar om att vi i får en allt äldre befolkning, och att vi lever allt längre är förstås väldigt positivt. Det innebär att vi kommer att få allt fler äldre som vill leva ett innehållsrikt och självständigt liv långt upp i åldrarna. ställer det allt högre krav på våra välfärdssystem. Allt fler och allt friskare äldre kommer att behöva stöd allt längre i livet. Och med en modern teknik skulle många äldre kunna bo kvar hemma längre, vilket skulle kunna innebära både ökad livskvalitet för den enskilde och minskade kostnader för samhället. Med rätt utformad teknik kan möjligheterna att göra egna, aktiva val öka, som hemtjänstpersonalen skulle kunna se om man har tagit sin medicin eller om kaffekokaren verkligen var avstängd när man gick hemifrån. Med smarta tekniska hjälpmedel skulle helt enkelt också den som blivit lite äldre kunna få behålla känslan av att man faktiskt är myndig och råder över sitt eget liv. En annan viktig utmaning är klimatförändringarna och hur it skulle kunna hjälpa oss att nå tvågradersmålet. Behovet av den sortens lösningar, nu när fönstret för att nå tvågradersmålet snabbt håller på att stängas, är väldigt stort. Med smart it skulle vi kunna minska våra koldioxidutsläpp , och med samma smarta teknik skulle vi kunna höja produktiviteten väsentligt. It är i sig en avgörande pusselbit för ökad välfärd, minskad fattigdom och ett långsiktigt hållbart samhälle. Om vi i ska kunna bli bäst i världen på att dra nytta av it:s möjligheter kan vi inte låta it-området förbli ett manligt reservat. It-frågorna måste göras intressanta för fler tjejer. Och fler tjejer behöver synliggöras i den branschen, för tänk om det hade varit lika självklart för en tjej att välja en teknisk utbildning som det redan är för en kille! Vilka perspektiv kunde det ha tillfört it-området? Helt klart är att när hälften av befolkningen inte tycker att it-branschen är tillräckligt intressant förlorar vi också hälften av vår befolknings kreativitet och engagemang, och med det en lång rad banbrytande innovationer. Här behöver vi tänka till, och här har branschen en stor utmaning i att göra sig intressant för hela befolkning. Om vi ska lyckas med att se till att är bäst i världen på att dra nytta av digitaliseringens möjligheter krävs det politiskt engagemang, ett starkt politiskt engagemang. Just därför är jag minst sagt överraskad över att ingen av oppositionsledarna i trafikutskottet i dagens debatt med en stavelse nämnt vikten av att investera i framtidens digitala infrastruktur ingenting från Socialdemokraterna, ingenting från , ingenting från . Den medborgare som är mån om att ska investera moderna infrastruktur har bara ett regeringsalternativ att sätta sin tillit till, och det alternativet stavas alliansregeringen. Vi har en bra it-infrastruktur i landet. Vi är ett innovativt folk och har generellt sett en väldigt hög utbildningsnivå. Men som individer är vi också villiga att pröva nya idéer och förslag. I jämförelse med många andra europeiska länder har en unikt god finansiell ställning som gör att vi, trots att resten av nu brottas med skuld- och finanskriser, faktiskt har råd att satsa på investeringar i bredband i den budget som vi just nu diskuterar. Sammantaget innebär allt detta att vi har alla möjligheter att bli bäst i världen på att dra nytta av digitaliseringens möjligheter. Låt oss gemensamt ta vara på den chansen! Låt mig avslutningsvis ta tillfället i akt att önska talmannen och alla debattörer i den här debatten en avkopplande, om än inte nedkopplad, god jul och ett gott nytt år. 55 (V) replik: Statsrådet ser utvecklingen som en tävling med andra länder. Hon vill att vi ska vara i världsklass, och här ligger väl redan i framkant. Jag är mer bekymrad över hur telefoni och trygghetslarm fungerar . pratade om Stureplan och . Det har varit en diskussion och väldigt upprörda känslor över just detta med telefonin. Jag skulle gärna vilja få att mer redovisa problematiken och inte bara måla allting i rosenrött. När det gäller att de rödgröna partierna inte riktigt har tagit upp den här frågan väntar jag för mitt vidkommande med att ta upp den. har skrivit en motion som handlar om trafiksnål samhällsplanering, och jag ser fram emot att få utveckla vår syn på detta. Inför valet lade också det rödgröna alternativet en del resurser på att göra internet mer tillgängligt för de grupper i samhället som inte använder internet, det vill säga låginkomsttagare, lågutbildade, funktionsnedsatta och personer med utländsk härkomst. Det är de grupperna som har det svårast. Själv har jag drivit hårt att folkbiblioteken skulle kunna ha en nyckelroll i sammanhanget och på så sätt finnas i vardagen för dessa grupper. 56 Statsrådet (C) replik: , jag och andra har diskuterat telefonin i landet även vid andra tillfällen i denna kammare, och känner mycket väl till att jag är starkt engagerad i den frågan. Också har jag varit mycket tydlig mot med att de problem som funnits i stolplinjeprojektet inte varit acceptabla. har hörsammat kritiken och tagit fram en åtgärdsplan och i avvaktan på att den ska fungera och sättas i sjön valt att avbryta stolplinjeprojektet tills de fått ordning på de problem som de haft så här långt. Jag kommer att följa frågan väldigt, väldigt noga. Det är helt grundläggande att människor har tillgång till bra elektronisk kommunikation. Där ingår alldeles självklart telefoni för att man ska kunna leva och bo i hela landet. Jag uppskattar engagemang i frågor som rör digital delaktighet, men när vi debatterar i kammaren är det trots allt det partierna föreslår som räknas. När jag tittar på motion på utgiftsområde 22, som vi bland annat behandlar i den här debatten, ser jag att den är på sju sidor. Jag skulle vilja fråga om hon kan svara på det räcker med ett ungefärligt svar hur mycket i den motionen som handlar om informationssamhället och it. 57 (V) replik: Eftersom har läst vår motion har hon svaret, och ändå förväntar hon sig att jag ska säga vad det rör sig om. Den motionen handlar om 2012. Man får se det hela lite långsiktigt. Det finns saker och ting som man får prioritera i dessa sammanhang. Jag sade att internet ska finnas i vardagen för de grupper jag tidigare nämnde. Där har jag sett att de resurser som regeringen anslagit i sin budget är väl tilltagna. Sedan kan man diskutera hur dessa resurser används. och regeringen har stor tilltro till att de fria marknadskrafterna ska lösa även den digitala delaktigheten, något som jag inte har. Där kommer den motion jag nämnde att ha viss betydelse. 58 Statsrådet (C) replik: Framtiden låter inte vänta på sig, . Visst handlar det om prioriteringar. Det är prioriteringar som regeringen gjort i den budget som nu behandlar. Det är för att göra rätt investeringar för framtiden, moderna infrastruktur, som vi valt att ta fram den första horisontella it-strategin någonsin i termer av den digitala agendan. ser vi till att i ett knappt ekonomiskt läge ändå prioritera ½ miljard kronor för investeringar i de delar av landet där marknadskrafterna inte räcker till och för utbyggnaden av bredband på landsbygden. Det stämmer att jag tittat på oppositionens budgetmotioner på det här området. Om man ofta tar till orda i debatten och ställer krav på regeringen vill jag veta hur oppositionspartierna själva gör när de får möjlighet att prioritera. Jag kan berätta att inget av oppositionspartierna förordar några som helst förändringar i anslagen, vare sig vad gäller it- eller postfrågorna på utgiftsområde 22, som vi nu diskuterar, eller på utgiftsområde 23, landsbygdsprogrammet, där mycket av bredbandsinvesteringarna finns. När det gäller kan jag säga till och alla andra intresserade att trots att motion är på sju sidor finns det inte en enda stavelse på utgiftsområde 22 som handlar om informationssamhället och om it. 59 (M): Många har redan varit uppe i debatten och mycket har blivit sagt, men jag tänkte ändå säga några ord och då koncentrera mig på den del av betänkandet som rör de två skrivelserna från regeringen och behandlar två granskningar från , den ena om produktivitet och den andra om kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar. Det är två viktiga och angelägna områden. Det var sist, och vi välkomnar därför att nu genomför en granskningsserie inom infrastrukturområdet. och har redan behandlat några av granskningsrapporterna och fler är på gång. Infrastruktur är ett viktigt område att granska, inte minst mot bakgrund av att staten satsar betydande belopp inom området. Den nationella planen för 20102021 omfattar totalt mer än , inklusive medfinansiering. Man kan dock ställa sig frågan varför det är så viktigt att det finns en god kostnadskontroll och en bra produktivitet. Det enkla svaret är: för att vi ska få ut största möjliga nytta av de skattemedel som satsas. Trots att det finns totalt mer än i den nationella planen ser vi fortsatt stora framtida behov. Att anläggningsbranschen präglas av en för låg produktivitet och att konkurrensen måste öka har konstaterats i flera olika sammanhang, bland annat i , och det togs också upp av regeringen i infrastrukturpropositionen 2008. Även konstaterar detta i sin granskning. En förbättrad produktivitetsutveckling leder till bättre utnyttjande av satsade medel. Vi får helt enkelt mer nytta för varje satsad skattekrona och kan bygga eller underhålla mer spår och väg för pengarna. Ökad produktivitet är en prioriterad fråga för alliansregeringen, och det finns tydligt med i instruktion och regleringsbrev. En angelägen men inte helt enkel fråga är att kunna mäta produktiviteten. Därför har uppdraget till utvidgats till att inte bara handla om att öka produktiviteten utan också om att ta fram metoder för att kunna mäta. utgår här bland annat från det regeringsuppdrag som Statskontoret fick 2009, som redovisades , om att utveckla modeller och metoder för att mäta produktivitet och innovationsgrad i anläggningsbranschen. gör själv i sin granskning en ansats till att mäta produktiviteten, vilket utgör ett viktigt underlag i fortsatta arbete. Staten är en stor beställare och kan genom sitt agerande bidra till att anläggningsbranschen utvecklas i positiv riktning och att vi får ut mer spår och väg för pengarna. Därför tillsatte regeringen en särskild kommitté, , för att bland annat löpande granska och analysera arbete med att öka och mäta produktiviteten. ska i sin slutredovisning lämna förslag på hur den fortsatta uppföljningen av ska ske beträffande det här arbetet.