prot · GZ0936 · 2011-11-24 00:00:00 — tog upp det i sitt anförande och sade att de väljer i stället för 25 eftersom det är vad branschen säger. Det är en ny ton från när de överlämnar miljöpolitiken i till marknaden. Men så blev det sagt. Motiveringen för avslagsyrkande är också att man vill ha bort vattenkraften från elcertifikatssystemet. Vi är av den uppfattningen att all ny förnybar elproduktion måste ha möjlighet att kvala in i systemet, och vi förutsätter självklart att även den förnybara elproduktionen följer gällande lagstiftning. Vad gäller målen för elcertifikatssystemet är det en avvägning som har gjorts, med de mål som vi har i vår egen elproduktion i och vad vi behöver göra för att nå EU:s 2020-mål. Den stora förändringen med dagens förslag är att certifikatssystemet utökas till att även gälla . Vi har också möjlighet att göra andra förbättringar i systemet. Regeringen väljer att skärpa kraven på den storskaliga vattenkraften så att bara produktionsökningar ska få ingå i certifikatssystemet. Målet är att öka andelen ny förnybar kraft, och då blir det fel användande av konsumenternas resurser att betala för kraft som redan finns i systemet. Det har här kommit fram synpunkter och frågor om vi verkligen ska ha en ny storskalig vattenkraftsproduktion i . Jag anser att det inom den befintliga storskaliga vattenkraften finns effektiviseringsmöjligheter. Jag tycker att de bolag som anstränger sig för att effektivisera, för att få ut mer kraft ur den befintliga vattenkraften, ska premieras genom att den ökade produktionen ska kunna ingå i systemet men inte den som redan finns. har vi debatterat olika förslag på att öka konsumenternas makt på elområdet, och vi har kommit fram till att ökad makt kräver ökad kunskap. Det är därför välkommet att regeringen i propositionen föreslår att nu får i uppdrag att utreda krav på särredovisning av elcertifikatskostnaden på vår elfaktura för att öka konsumenternas kunskap om elcertifikatssystemet och hur vi konsumenter bidrar till systemet. Vatten, vind eller biobränsle? Det har varit ett aktuellt tema här . Under framtagandet av förslaget har det diskuterats vilket kraftslag som kommer att bli vinnare i utökningen av systemet. Farhågorna har varit att norsk vattenkraft ska lägga beslag på en alltför stor andel av certifikaten. tog i sitt anförande fram siffror på hur mycket vattenkraften skulle kunna byggas ut i . De siffrorna är teoretiska. Sportfiskarna finns även i . Jag bodde i när debatten fördes om att Kautokeinovassdraget skulle byggas ut. Jag kan lova att det även i finns de som tycker om vattenkraft och de som inte tycker om vattenkraft. Jag tycker ändå att vi ska lita på att följer sin egen miljölagstiftning, och vi ska inte lägga oss i hur den miljölagstiftningen utformas. Målet med elcertifikatssystemet är att få fram ny förnybar energi. följer sin egen miljölagstiftning, och jag vet att vi tryggt kan utgå ifrån att så blir fallet. Remissinstanserna är positiva till möjligheten att verka på en större marknad. I kommer nog biobränsleproduktionen att öka, och då kanske det inte är så många svenska företag som åker till för att bygga ut. Men vindkraftsproduktionen är internationell. Jag har själv pratat med remissinstanser som ser fram emot att kunna verka på en större marknad. En större marknad och elcertifikatssystemets inbyggda mekanism att det mest ekonomiskt lönsamma byggs ut först är bra för elproduktionen, bra för klimatet och bra för konsumenterna. I detta anförande instämde (M). 166 (V) replik: Det var väldigt mycket som sades från talarstolen. Jag ska ta upp vad som står i propositionen på s. 177, där artiklar i de inledande bestämmelserna i avtalet finns. Punkt 4 i artikel 2 lyder: Om någon av parterna önskar att införa ett nytt mål för en ökning av den förnybara elproduktionen efter 2020 inom den gemensamma elcertifikatsmarknaden, ska parten samråda med den andra parten, där bland annat effekterna för marknadsaktörerna och kvotfastställelse ska värderas. Parten kan därefter fatta beslut om att införa ett nytt mål förutsatt att ändringen inte ger orimliga konsekvenser för den andra parten. Det är alltså först som man kan diskutera en höjning av målsättningen. Fram till dess är vi fastlåsta. Det är därför det är så viktigt att redan nu se möjligheter att höja nivån i det svenska systemet. Riskerna är uppenbara att vi snart slår i taket. Då står vi där och får vänta eller i alla fall innan vi kan gör en förändring. Det innebär att kan höja sina nivåer. Det är inget som är sagt om det, utan det kan gå till storskalig utbyggnad av vattenkraft i . Det jag tog upp i mitt anförande och hänvisade till var inte egna påhittade siffror, utan jag citerade vad en norsk analytiker säger om möjligheter och konsekvenser av det här avtalet, att merparten av utbyggnaden kommer att ske i och att det handlar om vattenkraft. Det var det jag sade. Det bekräftas också av motsvarigheten till i . Det är prognoser som alltid ligger till grund för beslut. 167 (M) replik: Jag tror inte att har hittat på siffrorna själv, utan jag är helt övertygad om att siffrorna kommer från en norsk analytiker som har gjort grundliga analyser av detta. Men det är en analys av vad som är praktiskt möjligt att bygga ut när det gäller vattenkraft i . Vi vet från svensk vattenkraftsutbyggnad att vad som är teoretiskt möjligt och vad som är praktiskt genomförbart är två olika saker. När det gäller att målen inte kan omförhandlas : Detta är ett avtal mellan två parter. Det finns kontrollstationer, eller framöver, och vi har också sagt att kontrollstationerna bör ligga tätare, i alla fall till en början, i och med att det är ett nytt system och det måste trimmas in och man måste se att det fungerar. Är det då två parter som har kommit fram till ett avtal och de två parterna ser att de måste omförhandla det så kan de faktiskt kvickt göra det. Att det står inskrivet i avtalet att det ska omförhandlas är inte konstigt, för EU:s 2020-mål är satt till just . Det är då ska uppnå förnybart i systemet. vill redan nu höja målet till . Detsamma vill och Socialdemokraterna. Men det finns en skillnad, och jag har en fråga. vill utesluta vattenkraften. Vill ni fortfarande höja målen för elcertifikatssystemet även om vattenkraften inte är med, eller är höjningen aktuell bara om vattenkraften finns kvar? Vad prioriterar i så fall? Utesluter vattenkraften befintlig höjning, eller vill ni ha kvar vattenkraften och höja? 168 (V) replik: Jag är säker på att du har läst de reservationer som vi har lagt, och du har också sett att vi har en gemensam motion med där vi säger att om vattenkraften ska vara kvar i systemet ska den också miljöprövas då är det okej. För att återgå och möjligheten att omförhandla : måste man vara överens det är skillnaden. kan den ena parten införa beslut om nya mål men inte fram till dess, utan då måste man vara överens för att en ändring ska kunna träda i kraft. Det är den väsentliga skillnaden i förslaget till avtal med , och det är det jag argumenterar kring . Det är inte så att jag misstänker norrmännen på något sätt. Jag tycker absolut att de är duktiga förhandlare. Men vi ska också veta att de enligt avtal med EU är tvingade till detta, att hasta in i detta system, och då ser möjligheterna. Vis av gamla erfarenheter från svenska förhandlingar när det gäller EU är jag inte alltid speciellt imponerad av det svenska utfallet av förhandlingarna. Det är därför jag tar upp tveksamheterna i avtalet, som jag tycker är lite luddiga och svagt skrivna. 169 (M) replik: Norrmännen har tvingats in i detta, säger . Ja, vi kanske ska vara glada för att EU tvingar att bli delaktig i ett väldigt bra system, som elcertifikatssystemet är. står det fritt för parterna att själva ändra sina mål. Ja självklart, för då har vi nått vårt mål på förnybart i på elproduktionssidan. Det är jättebra. Ingår två parter ett avtal är det ett regelverk som skrivs. Man vet vad man har att förhålla sig till. Avtalet ska vara långsiktigt. Det ska vara förutsägbart. Om två parter ingår ett avtal och någon av parterna vill ändra avtalet är det väl inte konstigt att man förhandlar igen. Det är väl lite grann innebörden av ett avtal där två parter skriver under på vad man har kommit överens om! Om någon vill ändra avtalet kan det förhandlas fram mellan de två parterna. Men jag skulle inte vilja se att det vi skriver under inte gäller om jag ändrar mig. Det är inte förutsägbart. Det är inte långsiktigt. Det är inte robust. Det är inte vad marknaden vill ha. Och det är inte vad jag som politiker vill ha. Åter till detta med vattenkraften och målen inom elcertifikatssystemet: Jag vet att jag får replik från senare, så hon kan säkert också svara på detta. Ni har skrivit under en gemensam reservation om att säga nej till propositionen, och alla tre partier vill ha höjda mål. Men och vill avskaffa vattenkraften och ha höjt mål. Socialdemokraterna vill ha kvar vattenkraften och höja målet. Har Socialdemokraterna, samma mål för elcertifikatssystemet, eller är och mål i grunden något helt annat än Socialdemokraternas mål? Har ni någon gemensam uppfattning om vad målen bör vara för elcertifikatssystemet, eller är detta något som ni har missat att diskutera eller valt att inte ta upp? (: Jag kan notera att inte har rätt till ytterligare replik.) 170 (S) replik: tog upp den fråga som jag hade tänkt ställa. Det är: Vad händer om vi kommer upp till målet ? Då har vi fått svaret att det går att förhandla. Okej, det blir intressant. I förra inlägget från talade man om kontrollstationer. Men läser man redogörelse för vad kontrollstationerna är ser man att det är en utvärdering av hur det fungerar för systemets aktörer och för att belysa kostnaderna för de elkunder som betalar. Om vi når målet snabbare, säg , 2016 eller 2017, vad händer då? Ska ni stoppa upp verksamheten för det förnybara, eller hur löser ni det? 171 (M) replik: Svaret till blir samma svar som jag gav . Jag ser det inte som ett hot att vi når målet eller 2016, utan jag ser det som en fantastisk framgång för oss om vi redan så tidigt kan nå målet om . Att vi står här och ska fatta detta beslut i riksdag är resultatet av förhandlingar mellan två parter som båda två vill ha ett elcertifikatssystem och vill se ökad förnybar elproduktion i systemet. Varför skulle den inriktningen förändras? Varför skulle eller för den delen vara ointresserat av att fortsätta på en lyckad väg, som det svenska elcertifikatssystemet är och som förhoppningsvis även det norsksvenska elcertifikatssystemet kommer att vara framöver? Man kan måla fan på väggen och tro eller ha farhågor om att plötsligt skulle komma på att elcertifikatssystemet inte är lyckat längre eller att skulle komma på att det här inte är bra för dem. Skulle komma på att det här inte är bra för dem tror jag att kan komma att fortsätta med elcertifikatssystemet på egen hand, för det har vi gjort framgångsrikt så här långt, och det kommer vi att kunna göra även i fortsättningen. Men jag är inte så rädd för detta. diskuterar vi det här i riksdag. Samma debatt kommer att föras i . Vi har gemensamma mål. Vi vill öka det förnybara i systemet. Vi har förutsättningar att bli bäst på det förnybara i systemet. Elcertifikatssystemet är ett viktigt verktyg. och kommer även i fortsättningen att vilja utveckla det. 172 (S) replik: Jag håller med om att elcertifikatsmarknaden är otroligt viktig för att man ska komma framåt när det gäller förnybar energi. Vi är helt överens om det. Det gäller också det du säger om att man har förhandlat sig fram. Och det är det som kan vara ett litet problem. säger att man kan måla fan på väggen det kan man göra. Man har förhandlat fram det här avtalet det kan också konstateras att bägge regeringar har skrivit på det innan det har behandlats i . Om sex kanske helt plötsligt kommer tillbaka till norska regeringen och säger: behöver vi omförhandla, för vi har kommit upp till vårt mål. Jag tror inte att det är så enkelt. Därför hade jag velat se högre ambitioner från början. Förnybar energi växer ju så att det knakar. Vi ser att vindenergin ökar. Jag tror att solenergin kommer ännu mer framöver, inte minst om vi också skulle få ett solplaneringsmål. Men det kanske kommer i nästa debatt . Jag ser problemet med att vi har lagt oss på en för låg nivå i ett avtal som är påskrivet. 173 (M) replik: Jag hade hoppats att skulle svara på den fråga som jag ställde till , som han inte fick möjlighet att svara på. Därför ber jag om ursäkt för att jag nu upprepar den fråga som jag inte fick svar på. Ni vill alla tre höja målen inom elcertifikatssystemet till till 2020. Men S vill ha kvar vattenkraften i systemet medan och vill ha bort vattenkraften men fortsatt höja målen. Har ni tre partier samma målsättning för elcertifikatssystemet? Eller har och i grunden helt andra mål än vad Socialdemokraterna har? Eller har ni missat att diskutera det? För om och vill ha bort vattenkraften och fortfarande vill höja målen ser utvecklingen helt annorlunda ut än för Socialdemokraterna, som vill ha kvar vattenkraften med höjda mål. Jag hade hoppats att få ett svar på den frågan. Det fick jag inte, men som säger har vi en ny energidebatt om inte alltför . Vi kanske kan plocka upp tråden där. (: Jag kan notera att inte har rätt till ytterligare replik.) 174 (FP): Jag ska inte tala onödigt länge i denna något sena timme när alla andra redan har debatterat frågan. I det här betänkandet behandlas förslag om en ny lag om elcertifikat. Det blir nu möjligt för att ha en gemensam elcertifikatsmarknad med andra länder, som till exempel med . Kraven skärps också för att el som produceras med vattenkraft ska kunna tilldelas elcertifikat. Elcertifikatssystemets nuvarande mål för ökningen av den förnybara elproduktionen bibehålls på en mycket hög nivå. En internationell handel med elcertifikat kommer att bidra till en bättre fungerande marknad med högre likviditet och ökad omsättning det är bra. Därigenom skulle högre effektivitet och en ökad konkurrens för den förnybara elproduktionen skapas. Det är bra att vi inte höjer målet för förnybar el på till 2020. Det var högt när det antogs, och det är en rejäl höjning jämfört med tidigare ambitioner. Regeringen flaggar också för en särredovisning av elcertifikatskostnader för elkonsumenterna på fakturorna. Det tycker jag är värdefullt, och det ökar konsumentens kunskap och aktiva medverkan på elmarknaden. Jag ser fram emot detta förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 19 § Tandvård för personer med vissa sjukdomar eller funktionsnedsättningar Föredrogs socialutskottets betänkande 2011/12:SoU5 Tandvård för personer med vissa sjukdomar eller funktionsnedsättningar (prop. 2011/12:7). 175 (C): I socialutskottets betänkande behandlas proposition 2011/12:7 Tandvård för personer med vissa sjukdomar eller funktionsnedsättningar och två följdmotioner. Vidare behandlas tre motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Utskottets majoritet ställer sig bakom regeringens förslag innebärande att det införs ett nytt stöd i form av ett särskilt tandvårdsbidrag. Patienter med sjukdomar eller funktionsnedsättningar som medför risk för försämrad tandhälsa ska kunna få bidraget. De ska få använda bidraget för att betala förebyggande tandvård som ger rätt till ersättning och tandvård som de abonnerar på. En annan ändring innebär att landstingen enligt lagen blir skyldiga att se till att tandvård kan erbjudas personer som har stora behov av tandvård på grund av en långvarig sjukdom eller funktionsnedsättning. Tandvården ska utföras till hälso- och sjukvårdsavgift. Vårdgivarna ska inte längre enligt lagen vara skyldiga att lämna uppgifter om aktuella priser för de ersättningsberättigande tandvårdsåtgärder som de utför till . Denna lagändring börjar gälla . Övriga lagändringar börjar gälla . majoritet föreslår att säger ja till regeringens förslag. I betänkandet finns fyra reservationer och ett särskilt yttrande. 176 (S): Tandvård är någonting som engagerar många människor. Det märker man när man som politiker är ute i olika sammanhang. Inte minst möts vi socialpolitiker ofta av önskemål om att man borde se till att det blir mindre kostsamt att gå till tandläkaren. Alla som har haft otur med sina tänder vet nog att det kostar en hel del trots de reformer som har gjorts. Behov av tandvård är något som uppstår för de flesta av oss ett antal gånger under vår levnad. Men det drabbar oss i olika hög grad. Inte heller inom det här området råder det någon rättvisa. Det blir alltså dessutom stora hål i våra plånböcker. För en del personer blir notan extra stor, och det är om några av dessa grupper som dagens ärende handlar. Vi socialdemokrater stöder förslaget om ett särskilt tandvårdsbidrag för personer med vissa sjukdomar eller funktionsnedsättningar och förslagen till förändringar i tandvårdslagen. Men vi menar att det dessutom finns starka skäl som talar för att bör få i uppdrag att ta fram nationella riktlinjer för tandvård för de föreslagna patientgrupperna. Det är inom det här området precis som inom alla andra vårdområden viktigt att vi ser till att alla som har rätt till stödet också får det, oavsett var i landet man råkar vara bosatt. Men ett sådant uppdrag måste även möjliggöra att ytterligare patientgrupper än de nu uppräknade kan komma i fråga för stödet. Den samlade funktionshinderrörelsen har uttryckt farhågor för att nuvarande begränsningar i ett antal diagnoser kan komma att utesluta vissa grupper. Ett sådant exempel är epileptikerna som inte sällan biter sönder sina tänder under anfall men som inte finns med i den uppräknade gruppen av diagnoser. I propositionen behandlas också en helt annan fråga som vi finner en aning problematisk. Det gäller förslaget att vårdgivarna inte längre ska ha en lagstadgad skyldighet att lämna uppgifter till en prisjämförelsetjänst. De argument som framförs för att ta bort skyldigheten att lämna uppgifter är enligt vår mening inte helt lätta att förstå. Att flytta en inte fungerande tjänst från till ett bolag som är helägt av regionerna och landstingen kan kanske vara riktigt, men att ta bort den lagstadgade skyldigheten att rapportera känns inte helt motiverat. Möjligheten för den enskilda konsumenten att jämföra priser och tjänster på tandvårdsområdet behöver säkerställas. Det rör sig om komplicerade tjänster som är svåra att bedöma och värdera. Vi är inte övertygade om att en frivillig jämförelsetjänst kommer att bli effektiv och omfatta alla vårdgivare. Vi har därför för avsikt att återkomma i frågan om det visar sig att det inte skulle fungera som det är tänkt. Jag yrkar bifall till reservation 2. I detta anförande instämde (S). 177 (MP): Propositionen Tandvård för personer med vissa sjukdomar eller funktionsnedsättningar innehåller väldigt många bra och nödvändiga delar som till exempel ett särskilt tandvårdsstöd i form av ett tandvårdsbidrag. Vi tycker att det är mycket bra och välkomnar den här reformen. På det sättet blir skyldigt att erbjuda tandvård till personer som har stora behov av tandvård. Men anser, till skillnad från vad som skrivs i propositionen om uppsökande verksamhet, att det kan bli problematiskt för flera patientgrupper. De personer, och de är inte så få, som är på gränsen att erhålla LSS-stöd, det vill säga de som får tillräckligt mycket hjälp hemma för att de inte ska behöva söka LSS men som skulle behöva söka LSS om de inte fick detta stöd hemma, kommer kanske att tvingas att göra det för att erhålla det särskilda tandvårdsstödet. Därför anser inte att LSS är tillräckligt som kriterium för att få tandvårdsstödet. För att den här reformen, som vi tycker är väldigt bra, ska få full genomslagskraft krävs därför en uppsökande verksamhet för att fånga upp de patientgrupper som har rätt till stödet men inte tillhör LSS. menar också att tandvårdsstödet på behöver uppräknas , det vill säga en indexuppräkning, annars kommer det att urholkas . I propositionen finns 15 diagnosgrupper uppräknade. I och med denna uppräkning är det uppenbart att reformen riskerar att användas mycket snävt. Det har kommit fram i flera remissvar, bland annat från . har gjort en större enkät om hur anhöriga ser på demensvården. En av frågorna de ställde gällde tandvård. Det visar att klarar av att borsta tänderna själva. får inte hjälp av personalen. Det är klart att tänderna tar stryk, och var ryms de i den här reformen? En annan grupp är personer med hivinfektion. har påtalat att hivsmittade bör ingå i den grupp som har rätt till särskilt tandvårdsstöd. Det finns alltså grupper som har behov av detta men som hamnar utanför i och med att man gjort en uppräkning av de här 15 diagnosgrupperna. Vi har inte någonting emot att de diagnosgrupperna får tandvårdsstöd, men risken finns att man läser detta väldigt snävt. Jag stöder naturligtvis MP:s reservation 3. 178 (V): Först vill jag säga att tycker att det är bra att regeringen tar det här initiativet för att göra tandvården mer tillgänglig för personer med vissa sjukdomar och funktionsnedsättningar. Vi vet att dessa grupper ofta befinner sig i en utsatt ekonomisk situation, och alla stöd är välkomna. Men jag vill också yrka bifall till reservation nr 1. Enligt vår uppfattning är det tyvärr en alltför snäv avgränsning som görs. Det finns, som vi hörde tidigare, flera grupper som på grund av sjukdom eller funktionsnedsättning också har stora tandvårdsproblem och som faller utanför den uppräkning som görs. Hela förslaget visar på ett tydligt problem med det nuvarande tandvårdssystemet. Tandvårdskostnaderna är höga för väldigt många som lever med knapp ekonomi, och dit hör i princip alla som är långvarigt sjuka. Även om deras sjukdom inte i sig påverkar tandhälsan och det ofta går att sköta om tänderna bra med ett förebyggande arbete riskerar väldigt många att ändå hamna i ett läge där tänderna behöver andra åtgärder än att ta bort tandsten. Alla dessa grupper faller utanför detta. Vi menar att kostnaderna för väldigt många blir så pass höga den dag man behöver laga, göra rotfyllningar och sådana saker att man behöver stöd även om man inte tillhör de här uppräknade grupperna. Totalt sett visar detta att vi har en tandvårdsförsäkring som måste och lagas för att den ska bli någorlunda vettig för dem som har de stora behoven. Det blir ett krångligt system där vi har speciallösningar för vissa i stället för att ha ett tandvårdssystem som fungerar för alla. handlar inte betänkandet om tandvårdssystemet i stort, utan det handlar om just vissa grupper. Det tycker vi som sagt är bra, men det skulle behöva omfatta fler. Jag yrkar bifall till reservation nr 1. 179 (MP) replik: Jag vill bara lägga till att jag stöder reservation 1, 2, och 3. 180 (M): Jag vill börja med att yrka bifall till regeringens proposition SoU5 Tandvård för personer med vissa sjukdomar eller funktionsnedsättningar. är ett parti för hela . Vi arbetar för alla människors frihet. Vi söker hur kan bli ett bättre land för alla. Tandvården ska ingå i det offentliga åtagandet. Det måste finnas ett skydd för höga kostnader som alla människor också har ett personligt ansvar för sina tänder. Den tidigare regeringens tandvårdsförsäkring var kraftigt urholkad. Där saknades det ett skydd mot de högsta kostnaderna. Innan Alliansen kom till makten var det många som inte hade råd med sin tandvård. Sedan alliansregeringen tillträdde har det gjorts stora satsningar på tandvård och tandhälsa. Från satsar staten drygt 4 ½ miljarder på medborgarnas tandvård. Det är en ökning med . Tandvården är fri för barn och ungdomar upp till . Vi har infört ett högkostnadsskydd som innebär att av kostnaden mellan 3 000 och 15 000 betalas och av de kostnader som överstiger 15 000. Dessutom har vi infört en tandvårdscheck som ett led i satsningen på förebyggande tandvård. Tandvårdschecken innebär att alla får som man kan använda för att betala ett besök hos tandläkare. För den som eller är tandvårdschecken dubbelt så stor, det vill säga .