prot · GY09110 · 2011-06-07 00:00:00 — Det är när det ansvaret har trätt tillbaka som det kommunala ansvaret har trätt till. Det tycker jag är utomordentligt bra. Upplysningsvis: Detta var inget socialdemokratiskt initiativ 2006, utan den dåvarande arbetsmarknadsministern , vill jag minnas, lade fram detta 1998, och sedan löpte det och anpassades efter de konjunkturförhållanden som var. Självklart är det önskvärt att de unga ska kunna få en sommaranställning var som helst och gärna på en breddad arbetsmarknad. I diskussionen har även andra aspekter förts in om ungdomens arbetsmarknadssituation som jag tror är viktiga. Att få provjobba, och så säger arbetsgivaren : Det passar nog inte så bra. Jo, men du har ju bara provat. Eller också får man jobba , och så säger arbetsgivaren: sms:ar om vi behöver dig fler gånger. Jag har läst för många artiklar, jag har hört för många unga tala om en arbetsmarknad som tillhörde arbetarrörelsens barndom innan man lyckades etablera starka fackföreningar, innan man lyckades etablera ett mottryck mot de grupper som inte hade något intresse av att ge trygghet på arbetsmarknaden. Jag skulle gärna vilja fråga arbetsmarknadsministern: du att det finns ett samband med den inställning som regeringen har till arbetsrätt, till sjysta villkor på arbetsmarknaden, förhållandet till fackföreningar och den situation som uppträder på arbetsmarknaden brett och på enskilda arbetsplatser? Tror du att det finns ett sådant samband? 49 (M): Det är intressant att lyssna på debatten om förr och när det gäller ungdomar, ungdomars arbete och inträde på arbetsmarknaden. På lät det som att det var en dröm och att det är mycket elände . Jag tror inte riktigt att det är så. Vad som var mycket bättre förr var att innan Socialdemokraterna teoretiserade alla skolutbildningar fanns det många ungdomar som var begärliga på arbetsmarknaden. Man hade lärlingsutbildningar, yrkesskola och en kunskap som gjorde att det fanns någonting att få av ungdomarna. Något senare, när det blev teoretiserat i skolan, fanns inte den nyttan av att anställa ungdomar på samma sätt som . Det ska vi vara medvetna om när vi pratar om subventionerade ungdomssommarjobb. De behövdes inte . Jag håller med om att vi som har på nacken hade lätt att få sommarjobb. Det var det för att det fanns ett behov, och vi var mer kunniga kanske än många av de ungdomar är som bara har suttit på skolbänken. Det var inte så länge sedan det blev så att de skulle subventioneras. På 60-, gick det bra utan subventionerade ungdomsjobb. Plötsligt skulle de subventioneras, och då är det detta som är den enda sanningen. Det måste naturligtvis vara konjunkturen, tillgång och efterfrågan på både arbete och arbetskraft, som avgör om det är möjligt för ungdomar att få jobb eller om man tvingas att subventionera. Det var det vår regering gjorde när det var en kris . Då insåg man att här gäller det att satsa extra, och så gjorde man det. är vi tillbaka i en konjunktursvängning som närmast liknar det som var när det var högkonjunktur. Då bör det normalt inte finnas subventioner. Den arbetsmarknad fungerar bäst som sköter sig själv, där inte politiker är med över huvud taget med pekpinnar eller subventioner. Det är min uppfattning och många andras också. Vi ska se till att stödja och hjälpa dem som behöver jobb så att de på ett naturligt sätt kan komma in på den bredd som finns i hela näringslivet, där det inte alltid är en ganska smal sektor inom kommunen med kanske den typen av jobb ungdomar inte vill ha. Ungdomar är ganska kräsna . Vi ska inte säga att anledningen till att man inte har sommarjobb är att man inte får jobb; det finns de som inte heller vill ha. Många skulle vilja vara ute på en tillverkande industri, ha tekniska jobb och annat, och det är inte alltid möjligt. Det måste vi komma tillbaka till. Med den nya gymnasieskola som börjar gälla kommer vi att få allt fler som har bredare kunskaper, mer praktiska kunskaper och som på ett naturligt sätt kommer att efterfrågas även när det gäller sommarjobb. 50 HANS (S): Jag kunde inte låta bli att reagera på den ton som jag hör från regeringssidan i synen på arbetsmarknaden. Det verkar som om man har en bild av att , innan arbetarrörelsen sönderreglerade och skolan lärde ut teoretiska kunskaper, fick folk arbeten. Det var den bild jag fick av . Jag blir naturligtvis förtvivlad om den förändring av arbetsmarknad som har skett i alla civiliserade länder har gått förbi och de ökade krav som gör att den typen av enklare arbetsuppgifter inte finns som man lätt sätter in folk i och som folk i min och ålder kunde ta. är det ofta så att man får ett sommarjobb på mammas eller pappas jobb. Men den som inte har en mamma eller pappa som kan förmedla det jobbet får inte jobb. Därför, , behöver det offentliga ta ett ansvar för att erbjuda en inblick i vad arbete är för något. Ni säger er företräda den så kallade arbetslinjen. För mig är det fullständigt obegripligt att ni tror att arbetskraftsdeltagandet ska öka när man förmenar en hel del av den uppväxande generationen insyn i vad arbete är och vad deltagande i arbetslivet innebär. 51 Arbetsmarknadsminister (M): Jag vill först understryka att jag vill att alla som kan arbeta ska ha chansen att göra det, och förstås även unga, och att alla företag och arbetsplatser jag tror att vi har 300 000 arbetsplatser i också kan se över möjligheten att erbjuda ungdomar och andra som har det svårt på arbetsmarknaden att få ett jobb. Jag vill också passa på tillfället att kommentera vad sade om unga. Unga är visst en särskilt konjunkturkänslig grupp. Det är unga som har kommit in som åker ut först, och det är unga som har svårast att ta sig in på arbetsmarknaden vid en konjunkturnedgång. De är särskilt känsliga, skulle jag vilja säga. Vi valde därför 2010 att göra en särskild tillfällig satsning på unga och feriejobb. Men är arbetsmarknadsläget helt förändrat. Vi kan se att det är 120 000 fler som går till jobbet , varav drygt 30 000 är unga, än . Därför var det motiverat att sätta in den insatsen . Det är klart att vi skulle kunna satsa skattepengar på generella subventioner. Men är det rimligt att göra det nu när sysselsättningen ökar väldigt kraftigt och efterfrågan på arbetskraft är stor, när vi har så många fler lediga platser på Arbetsförmedlingen? Vi har inte haft så många lediga platser på tjugotalet år. Då vet vi ändå att det är av de lediga platserna som anmäls till Arbetsförmedlingen. Jag tycker att det är ansvarsfullt att fundera på vad vi kan lägga våra skattepengar på, var de gör störst nytta. Det är också rimligt att 300 kommuner, som tillsammans med beräknas gå med ett överskott på , tar sin del av ansvaret och tillsammans med företagen anställer unga såväl som funktionsnedsatta och utrikes födda. Skulle vi gå in med en satsning på till kommunerna är det ingen som vet hur många av de feriejobb som kommunerna planerat som skulle bli av. Det är väldigt svårt att se effekterna, vad den statliga subventionen skulle ge i form av feriejobb och vad kommunen kanske skulle dra in på sin egen satsning. Jag hoppas att alla kommuner i kan satsa på att ta in grupper som har det särskilt tufft på arbetsmarknaden i jobb, men jag hoppas också att fler företag ska göra det. Och så ser det ut just . När det gäller ungdomar kan det också förtjäna att påpekas att ungdomar generellt sett inte är en utsatt grupp på arbetsmarknaden tvärtom. De har kortare arbetslöshetsperioder än andra grupper på arbetsmarknaden. Jag tycker att det finns skäl att instämma i det som Finn sade, att när man ändå prioriterar, vilket vilken regering som helst måste göra, ska man titta på de grupper som har det allra tuffast. Där har vi funktionsnedsatta, utrikes födda och unga som har lämnat skolan utan godkända betyg, och de är, tack och lov, en mindre grupp av ungdomspopulationen. 52 (S): Min interpellation handlade om just sommarjobben, som är avgörande för etableringen på arbetsmarknaden för unga. Vi har många andra förslag för en bredare arbetsmarknadspolitik, och jag tror att säkert vet var han kan hitta dem. Jag skulle lite grann vilja kommentera kostnadseffektivitet. Det är någonting som ofta framhålls av regeringen. Det verkar ofta vara något slags helig princip för regeringen, men inte när det handlar om halveringen av arbetsgivaravgifterna för att ha unga anställda. Då gäller inte principen om kostnadseffektivitet, för resultatet av den reformen har snarare varit att man fört över pengar från det offentliga till det privata snarare än att skapa jobb. Jag skulle vilja tacka för debatten. Den har varit bra. Jag tycker att skillnaden har blivit tydlig. Alla är överens om att sommarjobb är otroligt viktiga för ungas chans att etablera sig på arbetsmarknaden. Men regeringen är inte beredd att ta ansvar för det. Det är däremot vi. Det budgetalternativ som vi lägger fram kommer att innehålla en bred satsning på att ge alla unga möjligheten att sommarjobba. Det tycker vi är värt att jobba för. 53 (MP): Jag skulle önska att vi mer pratade om våra ungas framtid än om det som har varit, för det hjälper inte dem som kommer. Mitt mål är naturligtvis att , alla 1617-åringar, ska få ett sommarjobb . gav regeringens 100 miljoner 25 000 jobb. Förmodligen skulle det också ge det . Sedan vill jag bara säga till att jag tror att ministern har läst min interpellation och att du olyckligtvis inte har gjort det, därför att där står att alla skolungdomar ska ha möjlighet till ett sommarjobb i kommunen, det lokala näringslivet eller i den ideella sektorn. För mig handlar det inte om att det är bara kommunala jobb. Det handlar om att ungdomarna måste få kontakt med arbetslivet. Vi skulle mycket väl kunna subventionera arbete i det lokala näringslivet, om du förstår vad jag menar. För mig handlar det om att ungdomar tidigt ska komma i kontakt med arbetslivet genom skolan och genom att skolan har mer samarbete med arbetslivet så att man ser sambandet mellan skolan och arbetslivet. Sedan detta att det finns fler jobb ja, det finns också fler högskolestudenter. De går faktiskt före 1617-åringarna. När vi pratar om 1617-åringar pratar vi oftast om att det inte är kvalificerade jobb där man själv kan ta ansvar för att till exempel sätta in en nål. Jag hoppas att vi pratar om samma sak, vilket det ibland känns som att vi inte gör. Men jag vill i alla fall tacka ministern för debatten. 54 (S): Det har varit en intressant diskussion, och jag har noterat särskilt två saker. Arbetsmarknadsministern har inte svarat på min fråga om hon tror att regering och riksdagsmajoritet, som står på de fackliga organisationernas sida, tydligt medverkar till att arbetsmarknaden är mer gynnsam ur löntagarnas perspektiv detta mot bakgrund av alla dessa nya former: provjobba gratis, sms:a: kom . Arbetsmarknadsministern går inte in på frågeställningen. Det gjorde däremot hennes partivän . Hon sade tydligt: Samhället ska helst inte lägga sig i. Marknaden ska sköta sig själv. Jag tror att har ett väldigt slitage i den här frågan när det gäller deras egentliga grundhållning. voterade om löntagarnas trygghet, och regeringspartierna fick dess bättre stryk i Lavalfrågan. Jag noterar också till min oerhörda förvåning att det tydligen skrivs något papper i det moderata riksdagskansliet om att full sysselsättning råder i landet. är vi nästan tillbaka till full sysselsättning, säger . När står utan ett arbete, när tusentals på tusentals ungdomar inte får chansen att sommarjobba, då är det socialdemokratiska beskedet att vi ska ordna jobb åt alla ungdomar extra viktigt. 55 (M): Det är intressant det här med historiebeskrivning. Jag tror att vi alla här inne är besjälade av att alla ska få jobb, att vi ska se till att våra ungdomar tidigt får kontakt med arbetsmarknaden. Det finns många goda saker som vi alla vill, men det görs en verklighetsskildring och en historiebeskrivning som jag ibland inte kan känna igen. Alldeles sade att vi har som står utan jobb och att det är en gigantiskt hög siffra. Det är ju nästan samma siffra som 2005 jag tror att det var under högkonjunktur, när gick för fullt, när vi hade kvar till valet och allting bara blomstrade i . Om vi ska använda oss av siffror måste siffrorna vara lika mycket värda vid olika tillfällen. Och det är klart att ingen är nöjd med att vi har 8 procents arbetslöshet. Självklart vore det bra om många ungdomar fick sommarjobb. I ofärd har staten ett ansvar, men när vi går mot normala tider måste det sköta sig självt. Det finns kommuner som av godhet eller på grund av att det saknas naturliga tillfällen till ungdomsjobb ordnar ungdomsjobb med kommunala medel, och det står varje kommun fritt att göra det. Staten ska ta ansvar i tider av kris. har vi ingen kris, och det ska vi vara glada för. Vi går mot ännu bättre tider då ännu fler kommer att få jobb. Jag är övertygad om att vi har en betydligt lägre arbetslöshet, även för ungdomar. 56 HANS (S): Jag är historielärare och intresserad av historiebeskrivning. Jag minns att 2005 talade om massarbetslöshet. kommer väl inte ihåg det. Då var det en siffra som var lägre än den siffra vi har . Vi kanske kan hålla oss till den korrekta historiebeskrivningen i denna fråga. Jag har inte årets siffra, och ungdomsarbetslösheten har ju sjunkit något, men 2010 hade en ungdomsarbetslöshet på . EU 27 hade och . ungdomsarbetslöshet av borgerligt styre var alltså högst av dessa tre. , under den hemska socialistiska perioden, hade och EU 27 17,3. hade alltså bättre siffror än EU 27. Den hemska socialistiska politiken hade tydligen bättre effekt på ungdomsarbetslösheten än vad den borgerliga har haft. Det förvånar mig att denna historiebeskrivning inte finns med. talar lite föraktfullt om parkjobb. Varför tar man ofta till det? Jag har hört att inte tycker om undanträngningseffekter av subventionerade jobb. Ett säkert område där man inte skapar undanträngningseffekter är exempelvis parkförvaltning men det ger en insyn i vad arbete är. 57 Arbetsmarknadsminister (M): Jag tackar för debatten. Det känns onödigt att vi slår varandra i huvudet med statistik, för den kan man vända och vrida på. Statistiken har dessutom förändrats sedan den förra alliansregeringen. mätte man 1664, och man räknade inte in heltidsstuderande. har vi dock en gemensam EU-statistik. Arbetslösheten är på tok för hög. Den sjunker dock ordentligt. 120 000 fler är sysselsatta och 33 000 av dem är ungdomar. Det går alltså åt rätt håll. Jag ska bemöta något onyanserade påhopp. Det är viktigt att ungdomar får en bra introduktion på arbetsmarknaden med sjysta villkor och rejäla arbetsrättsliga regler. Det är därför viktigt för regeringen att värna den svenska modellen och de svenska kollektivavtalen. Arbetsmarknaden täcks till av kollektivavtal, och det är en viktig princip. Det är inte okej att ungdomar provjobbar gratis eller lite löst kallas på sms. Det ska vara ordentliga och sjysta villkor. Därför är det glädjande att fler företag tecknade kollektivavtal 2010. Det är en positiv utveckling. Det är särskilt viktigt att det är bra eftersom det är ungdomars första kontakt med arbetsmarknaden. Det är också viktigt att facken har jour och bra medlemserbjudanden för ungdomar. är det långt ifrån attraktivt att bli medlem i ett fackförbund, vilket är synd. Där kan man göra mer. Jag vill att alla ungdomar som så önskar ska få sommarjobb, att fler företag och kommuner anställer ungdomar och att det ska vara sjysta villkor för såväl ungdomar som andra. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . 13 § Svar på interpellation 2010/11:353 om utdrag ur belastningsregistret för arbetssökande 58 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat mig om jag avser att verka för att Utredningen om integritetsskydd i arbetslivets förslag om att begränsa arbetsgivares möjligheter att begära ut registerutdrag av arbetssökande genomförs. Frågan rymmer en rad komplexa frågeställningar och det är för tidigt att säga vilka eventuella lagstiftningsförslag regeringen kan komma att lägga fram till följd av betänkandet. Utredningens förslag kräver noggrann analys av flera olika frågeställningar, eftersom det handlar om olika intressen som ställs mot varandra. Jag delar interpellantens oro över utvecklingen att allt fler registerutdrag begärs ut av enskilda på uppmaning av arbetsgivare som inte själva har någon rätt att få ut uppgifter ur registret. Arbetsgivarna får härigenom tillgång till ett fullständigt utdrag ur belastningsregistret, det vill säga mycket integritetskänsliga uppgifter. För ordningens skull bör dock anmärkas att de siffror som hänvisar till verkar vara det totala antalet utdrag från belastningsregistret som enskilda begärt, det vill säga även de fall där det finns en lagstadgad skyldighet att uppvisa utdrag. Om man räknar bort sådana utdrag var antalet utdrag som enskilda begärde drygt 155 2010. Detta är dock i sig en oroande hög siffra, och enligt uppgift från håller utvecklingen i sig. Den fortsatta beredningen av frågan om ett eventuellt förbud för arbetsgivare att utan författningsstöd begära att den enskilde visar upp registerutdrag är nära förbunden med frågan om i vilka fall en arbetsgivare har ett befogat intresse av att få tillgång till uppgifter i registret. I vissa anställningsärenden har arbetsgivare rätt att i större eller mindre utsträckning få ut uppgifter ur registret. Det gäller till exempel vid anställning inom rättsväsendet, för vissa vårdyrken och inom Försvarsmakten. För vissa anställningar har arbetsgivaren till och med en skyldighet att göra en registerkontroll. Så är till exempel fallet inför anställning på skolans område, inom barnomsorgen och för vissa andra vårdinsatser. I dessa fall har lagstiftaren bedömt att en registerkontroll är adekvat och rimlig. Avsikten är emellertid inte att registerutdrag utan författningsstöd ska användas som så kallat straffrihetsintyg och att arbetsgivare ska kunna få tillgång till dessa genom att utnyttja den enskildes rätt att få ett utdrag om sig själv. Lagstiftningen om belastningsregistret tillhör och jag kan därför inte gå in på några detaljfrågor. Allmänt kan dock sägas att prövningen av frågor om tillgång till uppgifter i belastningsregistret ofta rymmer en konflikt mellan olika skyddsvärda intressen. Såvitt avser anställningsärenden finns å ena sidan arbetsgivares intresse av att ta del av vissa uppgifter i registret. Å andra sidan finns den enskildes intresse av integritetsskydd och upprätthållandet av principen att den som avtjänat sitt straff ska få delta i samhället på samma villkor som andra. Vid bedömning av frågor om rätt till registerutdrag krävs därför en grundlig analys och en noggrann avvägning av de motstående intressena. Inom bereds frågan om en översyn av regelverket på området. Avslutningsvis är det viktigt att komma ihåg att personer som eventuellt är olämpliga för en anställning ofta inte förekommer i belastningsregistret. Det finns dessutom en risk att registerkontroller ger en falsk känsla av trygghet. Om arbetsgivare använder registerkontroller som någon form av sållningsinstrument kan det lätt leda till att man förbiser behovet av andra mer adekvata åtgärder som till exempel referenstagning, förebyggande insatser och ett systematiskt arbete med goda rutiner. Sådana åtgärder torde vara långt mer effektiva än registerkontroller. Det finns också en risk att en arbetsgivare väljer bort personer som är lämpade för anställning på grund av att de inte har ett fläckfritt förflutet. 59 (V): Jag vill tacka arbetsmarknadsministern för svaret. Det är glädjande att ministern delar uppfattningen att det är ett problem att allt fler arbetsgivare använder utdrag ur belastningsregistret för att sortera bort arbetssökande. Däremot har jag väldigt svårt att förstå vad det är som är så komplext och så komplicerat i den här frågan att regeringen inte kan komma till skott med ett lagförslag. Den här frågan är ju inte på något sätt ny. Den har behandlats på både längden och tvären i ett antal utredningar . Den senaste utredningen kom med sitt slutbetänkande . har det hetat att frågan bereds i . Jag kan inte låta bli att undra: Vad är det som måste beredas så här länge om vi är överens om att det här är ett problem? Utredningens experter tröskade ju igenom de här frågorna och vände och vred på varje tänkbar aspekt av just gränsdragningen mellan arbetsgivares intresse av att ta reda på så mycket som möjligt om anställda och arbetssökande och den enskildes rätt att skydda sin egen integritet liksom möjligheten att komma tillbaka till arbetslivet även om man har begått ett brott. Den här utredningen kom fram till att när det gäller utdrag ur belastningsregistret bör det regleras genom ett generellt förbud men att det även i fortsättningen ska vara tillåtet om det finns särskilt lagstöd för att begära det. En sådan lagstiftning skulle ju avgränsa utdragen ur belastningsregistret till att gälla för just de yrken där har beslutat att här ska man göra en sådan kontroll. Det skulle också begränsa vilka brott man skulle tvingas visa för sin arbetsgivare. Det här betyder att den som är dömd för barnpornografibrott eller sexuella övergrepp på barn alltså även fortsättningsvis skulle kunna nekas anställning i skola och barnomsorg. Däremot skulle den som söker jobb som bibliotekarie, butiksbiträde, chaufför eller kallskänka slippa hela proceduren med att vända sig till polisen, begära ut ett registerutdrag och sedan lämna ifrån sig det till än den ena än den andra arbetsgivaren om eventuella brott som i de flesta fall helt saknar relevans för det jobb som man har sökt. Det är just de här utdragen som står bakom den stora ökningen av antalet registerutdrag. har antalet sådana här begärda registerutdrag nästan tredubblats och den ökningen verkar fortsätta. Det är alltså uppenbart att allt fler arbetsgivare som inte har något lagstöd för att göra det här, både offentliga och privata, regelmässigt använder utdrag ur belastningsregistret för att sålla bland de arbetssökande. Om ministern och jag nu är överens om att det här är ett problem borde det vara ganska enkelt att också bli överens om att det behövs en lagskärpning, till exempel utifrån den utredning som har lagt fram ett gediget sådant förslag. Därför vill jag ändå ställa frågan till arbetsmarknadsministern: Vad är det för skyddsvärda intressen hos arbetsgivare som utan lagstöd begär sådana här utdrag som arbetsmarknadsministern vill skydda och därför inte kan komma fram till att lägga fram ett sådant här lagförslag? 60 Arbetsmarknadsminister (M): Tack för frågan! Det här är ett viktigt område. Precis som påtalar har det varit flera utredningar. Det är också så att remissvaren är väldigt spretiga. Det finns ju olika syn på brott och straff. kanske och jag tillhör dem som verkligen tycker att människor ska få en ny chans och kunna komma in på arbetsmarknaden. Men det finns också intressen som till exempel tycker att ett narkotikabrott är ett allvarligt brott och att man kanske inte vill ha en person som har begått ett sådant brott anställd som chaufför. Det är den typen av invändningar som finns att läsa i remissvaren. Det finns också stora krav, inte minst just , alltifrån scouterna till idrottsrörelsen om mer omfattande registerkontroller. Jag är av den uppfattningen att det där är falsk trygghet och att det just nu går lite grann av ett drev för att mer och mer ska kontrolleras, dokumenteras och lämnas ut. Det är en bekymmersam fråga av flera skäl. Det finns också gallringsregler för de här uppgifterna. Men om ett brottsregisterutdrag finns hos en arbetsgivare kommer det heller aldrig att gallras bort. Jag delar interpellantens oro kring den frågan. När man tittar på den här utredningen kan man se att de också lade fram flera andra förslag, till exempel om drogtester i arbetslivet. Där finns det också olika synpunkter. Ska det vara förbjudet eller tillåtet? Ska det vara kollektivavtalsreglerat?