prot · GY0954 · 2011-02-04 00:00:00 — 1 § Anmälan om kompletteringsval till Talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält som suppleant i . Talmannen förklarade vald till suppleant i (S) 2 § Meddelande om aktuell debatt Talmannen meddelade att på begäran av riksdagsgrupp skulle en aktuell debatt om licensjakt på varg anordnas efter informationen från regeringen. Från regeringen skulle miljöminister (C) delta. Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse: Till talmannen om aktuell debatt i om licensjakt på varg , det internationella året för biologisk mångfald, inledde regeringen licensjakt på varg ett djur som varit fridlyst och är i behov av skydd. beslutade regeringen om en ny licensjakt på varg. Den svenska vargjakten har kritiserats av forskare, miljö- och djurorganisationer samt . Kritiken har handlat om att jakten på varg inte bygger på vetenskapligt underlag och att den riskerar att göra den hotade vargstammen ännu mer sårbar. Dessutom har det ifrågasatts ifall jakten verkligen ökar acceptansen för varg, såsom regeringen hävdat. har tillsatt en granskning om licensjakt på varg strider mot EU:s art- och habitatdirektiv. Vargen är en skyddad art och enligt EU-lag är det inte tillåtet att döda arter som är skyddade. Det går att göra undantag om människor eller boskap hotas eller om det finns ett allmänt intresse som går före, men har regeringen inte övertygat om det. Att skjuta vargar för att få bort individer med dåliga gener skulle kunna omfattas av ett undantag, men den svenska licensjakten på varg är varken selektiv eller kontrollerad. har över sextusen jägare jagat tjugo vargar. Då blir det inte sjuka eller genetiskt svaga vargar som skjuts, utan de vargar som jägarna råkar få syn på. Miljökommissionären har i en skrivelse till regeringen () ifrågasatt syftet med vargjakten. Frågorna är många och det är mycket tydligt att han anser att syftet med jakten är oklar. Genomgående efterfrågas vetenskaplig dokumentation. Potocnik skrev bland annat följande: Det förefaller därför som om licensjakten och den nya vargpolitiken har gjort bevarandestatusen för vargen mindre gynnsam. Potocnik ansåg sig inte få svar på sina frågor av regeringen och lämnade därför en rad följdfrågor . Han ifrågasätter bland annat motivet för licensjakten, att den skulle öka acceptansen för varg hos lokalbefolkningen. Potocnik påpekar att det finns en rad andra vägar att gå för att göra detta vid sidan av jakt. Trots att inte var klar med sin granskning om licensjakten strider mot EU:s art- och habitatdirektiv valde regeringen att tillåta en ny licensjakt på varg. meddelade miljökommissionären att han tänker påbörja en process för att dra inför med anledning av vargjakten. Potocnik skriver i ett uttalande att han beklagar att har inlett licensjakt på varg utan att ge tydliga svar på hans skrivelse sänd . Han understryker att kommissionen har fört en intensiv dialog med den om det faktum, som kommissionen ser det, att jakten kan vara olaglig i förhållande till EU:s lagstiftning. De svenska myndigheternas agerande ger mig få andra val än att föreslå till att starta ett formellt förfarande mot för brott mot EU:s miljölagstiftning, säger . ställer sig frågande till att regeringen har haft så bråttom med att dra i gång en ny licensjakt på varg. Från utvärderingen av fjolårets jakt kan vi ju se att det var mycket som inte alls gick bra. Det är anmärkningsvärt att regeringen inte avvaktade granskning om licensjakten på varg strider mot EU-lag. Ifall regeringen hade avvaktat hade sluppit bli draget inför rätta. Att nu dras inför är allvarligt. Med anledning av detta begär en aktuell debatt i om hantering av frågan om licensjakt på varg i förhållande till kritik och art- och habitatdirektivet. 3 § Anmälan om inkommet protokollsutdrag från utskott Talmannen anmälde att ett utdrag ur prot. 2010/11:11 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag inkommit från civilutskottet. 4 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellation 2010/11:163 Till Interpellation 2010/11:163 EU:s fiskeavtal av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är erhållet besked om att interpellanten ej kan delta i debatten . Landsbygdsdepartementet (C) Enligt uppdrag 5 § Svar på interpellation 2010/11:156 om utredning om Enbomsaffären 1 (): har frågat statsministern om han avser att ta initiativ till en eller annan utredning som får i uppgift att utreda om rättsövergrepp begicks i Enbomsprocessen. Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Jag känner till den kritik mot rättsväsendet som anhöriga till vissa av de dömda i det aktuella brottmålet har framfört. Som en rättssäkerhetsgaranti i brottmål har en dömd person möjlighet att begära ändring av en lagakraftvunnen dom genom att ansöka om resning i målet. En sådan ansökan från anhöriga till en av de dömda i de aktuella brottmålen är föremål för prövning i . En kan i en del fall vara det enda ändamålsenliga och lämpliga sättet att granska historiska händelseförlopp. Det gäller särskilt om det också finns ett angeläget och stort samhällsintresse av att en utredning av det slaget tillsätts. Bland annat med hänsyn till det pågående resningsärendet är det inte aktuellt att tillsätta en eller en annan offentlig utredning rörande det aktuella fallet. 2 (V): Tack, justitieministern, för svaret! Den här interpellationen handlar om vad som sannolikt är en av den svenska efterkrigstidens stora rättsskandaler. Sex personer dömdes till fängelse, två av dem till livstids fängelse, på grundval av vittnesmål av huvudvittnet . Utan hans vittnesmål hade sannolikt de andra inte blivit dömda. tillförlitlighet var starkt ifrågasatt för rättegången. Han tog tillbaka många av uppgifterna han hade lämnat. Han påstod att han hade varit frivillig i , vilket han bevisligen inte hade varit. Han hävdade också under rättegången att han som järnvägsarbetare i hade besökt . Trots att redan då misstänktes vara mytoman dömde man på basis av hans uppgifter. Kanske var det det som dömde dem som stod åtalade i rättegången. Det var av Catalinaaffären, marinspionen och , och i medierna pågick, måste man säga, ett drev mot de här personerna. De var dömda på förhand i massmedierna. Det spelade naturligtvis en roll att de dömda var kommunister. Om de dömdes på grund av detta är det inte bara ett rättsövergrepp utan också en politisk dom, vilket gör det hela särskilt allvarligt. Rättssystemet ska fungera lika för alla, oavsett vilken åsikt man har i politiska frågor. För de dömda var rättegången en fullständig katastrof. De fick långa straff, blev uppsagda från sina arbeten och blev svartlistade. Kanske lika allvarligt var att de stämplades som spioner och landsförrädare. Det drabbade inte bara de dömda utan också deras familjer och barn, och det är något som påverkar dem än . Flera av de dömda kämpade hela sina liv för resning och upprättelse efter domarna. kämpar deras barn vidare för resning. Jag har varit i kontakt med flera av de anhöriga, och jag vet att de tänker på detta . Jag kan på ett sätt förstå justitieministerns svar. I första hand är det här en fråga för rättssystemet, och jag tycker att det bästa vore om man tillät en förnyad rättslig prövning. Det skulle kunna leda fram till en omprövning och kanske ett frikännande. Problemet har varit att rättssystemet har varit ovilligt att bevilja resning i det här fallet. Man kan kanske fundera på varför. Det är en styrka för oss som rättsstat om vi vågar se tillbaka och rätta till det som blev fel. Det skulle vara ett bevis på att regeringen bryr sig om också historia när rättsstaten har fallerat om man är beredd att visa att man vill göra det. Regeringen avvisar tanken på en och hänvisar till prövningen av en resningsansökan i . Även det kan jag ha förståelse för. Men det är lite mer komplicerat än så. Det är bara i ett av fallen som det föreligger en resningsansökan, och om , som resningsansökan avser, frikänns i , finns det kanske anledning att se över hela fallet i en . I så fall tyder det ju på att detta var ett rättsövergrepp. Om inte beviljar resning vilket jag inte hoppas ligger frågan kvar, och behovet av en kvarstår i så fall. Jag förstår och respekterar att ministern varken kan eller ska ingripa i eller föregripa en rättslig prövning. Det är inte ministerns roll, och det vet vi alla. Men jag skulle ändå vilja fråga justitieministern om hon ser något juridiskt hinder för att tar upp det här fallet till prövning. 3 (): Låt mig först säga att det har kommit fram en hel del kritik av det här ärendet i böcker och granskningar, och det är många som har frågor och har haft det . Jag vill ändå börja med det som är min principiella hållning. I ett läge där detta är ett ärende som finns i ett högst levande skede i rättsväsendet varken ska eller kan jag gå in och ge råd eller anvisningar. Det vore fel av mig. Så länge den rättsliga prövningen pågår finns det anledning att ge det svar som jag redan har gett. Jag delar uppfattningen att man alltid måste granska också historiska skeden. Det är otroligt viktigt, för man kan dra lärdomar av dem. Just resningsförfarande är något som jag har jobbat en del med, och där pågår det ett utredningsarbete. Sannolikt har vi anledning att skaffa något bättre möjligheter för människor som känner att rättsväsendet inte riktigt har fyllt sin funktion på det sätt som de tycker vore rimligt. Jag fick ett delbetänkande för sedan, och jag väntar ett slutbetänkande som rör de här frågorna . Det är ett besvärligt förfarande, men det handlar om att den enskilde också kan behöva juridisk hjälp och kanske möjligheter att ta fram bevisning som inte använts och så vidare. Det är oerhört centralt för mig att det är möjligt att få rätt. Inget rättssystem blir någonsin så perfekt att fel inte begås, men vi ska anstränga oss för att se till att det är korrekt och blir korrekt och att vi rättar till sådant som är fel. är det väldigt länge sedan det här ärendet var aktuellt. Ingen av de centrala personerna är i livet längre. Det kan vara nästan ogörligt att reda ut sanningen, antingen det är rättsväsendet eller någon annan som ska göra det, när man inte kan tala med dem det berör. Då får man gå på andrahandsuppgifter eller uppteckningar som är gjorda i då mycket varit annorlunda. Det tål att funderas mycket över. Jag har stor respekt och förståelse för att domar inte bara drabbat den som blir dömd utan också påverkar nära och kära. Det kan ligga med och vara någonting som känns och är väldigt jobbigt. Man måste ha respekt för att det är på det sättet. Under ett pågående skede finns inte skäl för mig att ha några synpunkter eller dra i gång något arbete. När man prövar frågan finns en del faktorer som man måste begrunda, exempelvis möjligheten att få fram alla fakta. Den typ av forskning och annat som kan bedrivas och plockar fram fakta om historiska skeden är oerhört central. Tyvärr är det inte helt fulltecknat när det gäller att granska den här perioden och olika skeenden i svensk historia. Det finns en del mer att göra också på det området. 4 (V): Jag tackar ministern för hennes svar. Jag tror att ministern har en viktig poäng när hon lyfter fram hur det påverkar de efterlevande. När det gäller resningsansökan som avser lever hans barn . En av dem heter . Han påverkades väldigt direkt av det. Han hade sökt arbete vid järnvägen, där också hans pappa varit anställd och aldrig fick arbeta igen. Han fick inte det arbetet, med all sannolikhet därför att han var barn till en person som blev dömd i rättegången. Även efterlevande är direkt påverkade, förutom det som kanske är det viktigaste. Det är hur familjen påverkas av det gatlopp de fick löpa efter domarna. Det är riktigt att det kan vara svårt att gå tillbaka i rättsfall där de huvudpersoner som figurerade är i livet. Men man ska veta att i det här fallet finns en mycket omfattande dokumentation. Förhören finns naturligtvis kvar utskrivna, och bevismaterialet, i den mån det fanns något sådant, finns också bevarat. Dessutom är det så att mycket av bevismaterialet i rättegången hemligstämplades . Det blir tillgängligt att forska i. Vissa personer har redan fått tillgång till det militärt hemligstämplade bevismaterialet. Däribland finns militärhistoriker som inte alls delar de dömdas politiska värderingar på något sätt. De har kommit till slutsatsen att detta är en fullständig rättsskandal. Det finns ingen grund för att dessa människor dömdes till de långa fängelsestraffen. Jag menar att det talar för att detta fall är lämpat för att utreda ytterligare. Naturligtvis gör den politiska komponenten i detta det hela ännu mer känsligt. Det skulle vara ett ännu större bevis på rättsstatens funktion i att man är beredd att ta i också ett sådant fall. Jag välkomnar justitieministerns besked om arbetet med att se över möjligheterna till resning. Jag tycker att de är viktiga i vissa särskilda fall där det kan vara aktuellt. Detta är ett sådant fall. Här handlar det om människors tilltro till rättsstaten. Man har möjlighet att återställa dessa människors tilltro till att den svenska demokratin och rättsstaten faktiskt fungerar även för dem. Jag skulle vilja återkomma till de frågor som jag ställde i slutet. Om vi tänker oss att HD beviljar resning och personen frikänns sätter det hela Enbomsprocessen i ett nytt ljus. Det är då uppenbarligen så att det har gått fel i domarna. Anser justitieministern att det i en sådan situation kan finnas anledning att återkomma till frågan om en ? Det gäller inte utan i det fall att väljer att avgöra fallet. Med all respekt för att jag inser att justitieministern inte får uttala sig om den rättsliga prövningen i sig vill jag höra om justitieministern ser några som helst juridiska hinder för att beviljar resning och tar upp fallet till förnyad prövning. 5 (): Jag kommer inte att ge något svar som på något vis kan tolkas som att jag skulle ha någon synpunkt på Högsta domstolens arbete. Det är oerhört viktigt. Det är ett komplicerat ärende. Det är därför det också diskuterats så mycket. Denne var medlem i och skrev för Norrskensflamman. Han dömdes till livstid för spioneri. Enligt Försvarsstabens bedömningar då hade han överlämnat mer än 20 olika informationer till ryssarna under det . Det finns ganska mycket fakta kring det. När det sedan gäller hans vittnesmål om andra ifrågasätts det lite grann om han hade lite vidlyftig fantasi, om jag uttrycker det så, och hur stor vikt man ska lägga vid hans bedömningar. Det är ingen tvekan om att den här mannen ändå skadade svenskt försvar. I och för sig kan man med öppnare arkiv och annat också se en del på kontakterna mellan , i och en del annat. Det är ingen tvekan om att det fanns ett samarbete med olika typer av finansieringsaktiviteter och annat som är nog så intressant att lägga på bordet. Det finns flera perspektiv i den här frågan. För att städa i de historiska byrålådorna bör man nog titta på de delarna. Det handlar också att förstå den tid då det här ärendet ägde rum. pågår det en prövning i . I själva ärendet har jag inte möjlighet att ge några synpunkter över huvud taget och tänker heller inte göra det. Oavsett i vilken form man granskar de här frågorna måste man se helheten och komplexiteten. Det är väldigt viktigt för att komma så nära sanningen som möjligt. Det är nästan omöjligt att bedöma om någon hade fantasi eller inte och vad som var sant. Det man kan se är vad det finns belägg för. Det är en ganska komplicerad struktur i en del av de kretsar som ligger i närheten av det här ärendet. Sedan kan det i det i enskilda fall ha blivit oerhört olyckligt. Sådant har hänt . Det vågar man inte säga. Jag tror att vi får avvakta för att se hur prövningen blir. När det gäller framöver är min grundinställning att vi behöver bättre förutsättningar för resningsförfarande, och det arbetar regeringen med. 6 (V): Jag vill tacka justitieministern för hennes svar. När det gäller det senaste inlägget är jag i stort sett enig i allting. var knappast den storspion som han själv hävdade att han var, men allting pekar på att han begick olagliga handlingar. Det kanske också är ett skäl till att gå igenom fallet en gång till. Det kan också finnas de som varit skyldiga till något. Då ska det klargöras, visas och läggas upp på bordet. Som det är nu ligger det en aura av rättsröta över hela det här fallet. Det kan vara bra att reda ut vem som kanske var skyldig och vem som inte var det. Det är så rättsstaten ska fungera. Sedan menar jag att justitieministern har helt rätt. Man kan inte begripa processen om man inte sätter in den i ett inrikespolitiskt perspektiv och i ett perspektiv av . I det ingår marinspionen som förekom detta fall. I det ingår också Catalinaaffären. Man kan till exempel diskutera den länge och mycket annat. Det handlar om det klimat som var vid . Jag menar att just detta göra det är lämpligt för en vidare granskning än bara den strikt juridiska. Det är bara om historikerna får bidra genom att sätta detta i sitt historiska perspektiv som man inte bara kan begripa att en del saker kanske blev ohyggligt fel och att många människor misshandlades av detta utan också kan förstå varför det skedde. Då har man nått ett steg längre. Det skulle en kunna bidra till. Jag respekterar fullt ut att ministern vill avvakta prövningen i . Men jag tror att det kan finnas anledning att återkomma beroende på hur frågan behandlas i HD till frågan om en i det här fallet. 7 (): Vi verkar vara överens om flera saker. Låt mig påpeka en sak när det gäller det historiska perspektivet och gränserna. Jag var också inne på det lite tidigare: Det står helt fritt för universitet och forskare att ta sig an denna uppgift. Jag har konstaterat att det finns en del ogjort på området. Men lika lite som regeringen direkt kan och ska styra rättsväsendet kan vi direkt styra forskningen, vilket också är bra att vi inte kan. Här finns ett utrymme för initiativ och aktivitet som är viktigt. I interpellationen skriver om rättsväsendet och den aura av rättsröta som han säger sig känna och som man anar i ett sådant här fall. Lite grann som ett försvar av min hållning kan man säga att det tvärtom är så att om en person beviljas resning är det en mycket bättre väg att gå för att fastställa huruvida det har gjorts ett fel eller inte. Det är en otroligt viktig process att det görs med de regler vi har . Jag tycker att det är en riktig hållning att avvakta de synpunkter som kommer från , för jag tror att det är därifrån som de anhöriga och andra egentligen vill ha svaret. Sedan kan , jag och många andra tycka att det är intressant att få reda på verkligheten under det och hur olika personer, aktörer, strukturer och politik samverkade eller skapade problem för människor. Det kan vi önska oss i den andra delen. Vi får som sagt avvakta Högsta domstolens besked och se var det landar. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2010/11:153 om kulturskatten 8 Kultur- och idrottsminister (M): har frågat mig vad jag avser att göra med anledning av att har akuta problem med underhåll av fastigheten samt vilka initiativ jag kommer att ta för att påverka den utredning om kulturhistoriska byggnader som pågår för att ta över ansvaret för . När det gäller den senare frågan avser jag givetvis inte att påverka eller föregripa den pågående utredningen. När utredningen om översyn av statens fastighetsförvaltning har lämnat sitt betänkande kommer regeringen i vanlig ordning att ta ställning till de förslag som lämnats. Det som dock kan konstateras är att den aktuella utredningens uppdrag i den del som rör förvaltningen av kulturhistoriska värdefulla fastigheter främst handlar om att diskutera de generella principerna för statens innehav. I utredningens uppdrag ingår inte att ta ställning till om enskilda fastigheter, som inte ägs av staten, bör ägas av staten. I uppdraget ingår alltså inte att lämna något förslag som direkt rör ägandet av herrgårdsmiljön i . Jag vill i detta sammanhang påminna om att regeringen beslutade att inte agera med anledning av att hemställt att staten skulle överta ägandet av fastigheten , som ligger i kommun i län. Det har inte framkommit något som gör att det finns anledning att ompröva det ställningstagandet. Den stora majoriteten av värdefulla kulturmiljöer förvaltas inte av staten och bör inte heller ingå i statens förvaltning, utan bevaras och utvecklas bäst genom att även fortsättningsvis vara i enskild ägo. När det gäller den första frågan har erhållit omfattande stöd från staten i form av bidrag till kulturmiljövård som fördelas av . Staten har bidragit med . Bidraget till kulturmiljövård utgör även fortsättningsvis den typ av stöd som staten kan erbjuda. Något slags särlösning för herrgårdsmiljön i ser jag dock varken som möjlig eller önskvärd. 9 (S): Jag tackar kulturministern för svaret. Jag tror att kulturministern inser att detta är en interpellation, och tidigare också en skriftlig fråga, som är ett rop på hjälp. Det är ett rop på hjälp för den kulturbygd som jag tycker är så oerhört viktig. Det är också därför jag vill påtala och försöka få ministern att förstå den bild av det som håller på att hända med kulturbygden . Det är helt rätt som ministern säger har fått ett antal miljoner . Men för att få erhålla dessa pengar krävs också att man har en egen insats. Man får inte pengar om man inte har en egen insats till den renovering eller de åtgärder som behöver göras på byggnaderna. Den egna insatsen är helt slut för . Man kan alltså inte erhålla mer pengar om man inte har en egen insats. Därför är situationen ännu mer akut. I svaret skriver ministern att det inte har framkommit något nytt i ärendet . Jag vill försöka ge en bild av det som verkligen har förändrats. I och med att pengarna är slut har man inte klarat underhållet på ett tag. Jag var i tillsammans med ABC från och tittade på byggnaderna för att se hur situationen är . Det är skrämmande att se de frostskador som har uppstått, där puts och cement och annat som finns i byggnaderna har ramlat ned. Stenar börjar lossna och det kryper in fukt. Denna fukt kan man nu inte på något vis behandla eftersom det inte finns resurser. Den kryper upp i väggar och ned i grunden och förstör byggnaderna. Det gör mig ont att se att det är så här. Ytan är fantastiskt vacker, och miljön är fantastiskt vacker. Men skadorna på byggnaderna är akuta, och det är en svår situation. Jag har hämtat in information och lyssnat och samtalat med ansvariga, ordförande och några fler. De visar på den fantastiska kulturhistoria som denna bygd har. Den smedja som finns där är världens enda bevarade vallonsmedja i detta skick. Den finns alltså i , och den håller nu på att förfalla. Vi har möjlighet att göra någonting för att bevara denna världens enda bevarade smedja intakt. Därför är min vädjan till regeringen att den försöker bidra till detta så att det kan få ett gott slut. Vi bör kunna se till att besöksnäringen blomstrar och att vi får fram den kontaktyta som vi har med . Där har man ett stort intresse av att se denna bygd, för det var deras förfäder som invandrade till och gjorde detta fantastiska arbete som smeder. Också mina förfäder kom ifrån detta land. Detta är starkt för mig. En möjlig väg är att får ta över byggnaderna för att rädda denna kulturbygd. Det är en vädjan till regeringen. 10 Kultur- och idrottsminister (M): Jag tror att vet att jag delar det starka engagemanget för vårt kulturarv. Där är vi helt överens. Det värmer mig att höra med vilken glöd och engagemang som talar om , där du uppenbarligen också har dina rötter. Det är detta engagemang som är livsviktigt för att kulturmiljöerna ska kunna leva, bevaras och utvecklas. Jag är väl medveten om att det finns stora behov inte bara på utan på många andra håll också. Staten ger via ungefär en kvarts miljard kronor till länsstyrelserna. De avgör till stor del själva hur man ska fördela stödet till vård av olika fastigheter och miljöer. Jag utgår ifrån att också har en bra relation till .