prot · GY0966 · 2011-03-03 00:00:00 — Där är vi tyvärr inte . Vid det toppmöte som var i mexikanska gjordes vissa framsteg som jag tycker att man ska framhålla. Det så kallade tvågradersmålet erkändes och lyftes in i FN-systemet. Det ska göras en bedömning av ett 1,5-gradersmål. Det ska inrättas en grön fond. Det ska vidtas åtgärder mot skogsskövling. Dessutom ska man få en bättre uppföljning på faktiska utsläpp från olika länder. Alla de delarna är jätteviktiga. Det viktiga framåt är nu att ta vid det internationella arbetet. Det är precis vad man gör inför det kommande klimatmötet och se om man kan ta vidare steg i detta. Det kan man göra genom bilaterala diskussioner mellan och andra länder men också genom att fullfölja de svenska åtagandena och göra de saker vi har sagt i , med kollegerna i och också fortsatt i andra delar av världen. Alliansen har en miljöpolitik med grund i en vetenskap. Vi har ordning och reda på statsfinanserna, något som möjliggör offensiv satsning på miljön. Vi har tydliga prioriteringar. Vi kopplar också de prioriteringarna till konkreta saker för att uppfylla dem. Det är en äkta miljöpolitik. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. 103 (V) replik: Jag har två frågor till , till att börja med i alla fall. Jag läste en debattartikel från av bland andra , som är partisekreterare. Där uppmanade hon till att man av klimatskäl ska äta mindre kött och mer vegetarisk mat. Hon talade om att EU:s köttsubventioner skulle avskaffas. Hon säger också i debattartikeln att ni gärna avskaffar den gemensamma jordbrukspolitiken, det vill säga EU:s jordbrukspolitik. Hela jordbrukspolitiken ska alltså avskaffas, enligt . Jag kan instämma i detta både när det gäller jordbrukspolitiken och uppmaningen till en minskad köttkonsumtion. Jag skulle vilja höra från för det är väl numera du som har klimatansvaret inom om också du tycker att det är en bra idé att verkar för en minskad köttkonsumtion eftersom det bidrar till så pass stora utsläpp för klimatet. Det är min ena fråga. Min andra fråga är: Varför drar regeringen ned så mycket på underhållet av järnvägarna, och varför satsar den i stället ungefär dubbelt så mycket på utbyggnaden av motorvägar? Tänk med en rödgrön regering hade du kanske kunnat få ett snabbtåg mellan och ! Det hade väl varit bra i stället för att fortsätta att bygga nya motorvägar? 104 (M) replik: Jag kan bara konstatera att underhållsbudgeten till järnvägen är större än den var . Det har gjorts en stor förtidssatsning. Det har skett stora kraftsamlingar för att få järnvägssystemet att fungera väsentligt bättre. Vi behöver alltså inte föra någon större diskussion om ambitionsnivån från och Alliansens sida för att få ett fungerande kollektivtrafiksystem. Jag tycker att köttkonsumtionen ytterst är ett eget ansvar. Jag vet att du själv, , och många andra har tagit detta ansvar, och det är positivt. Konsumentmakten i detta är viktig, och jag tycker att det ska vara en bärande del i det hela. Vi är beredda att reformera EU:s jordbrukspolitik för att få mer av marknadsorientering och mindre av stöd, till exempel exportsubventioner. Men jag tycker alltså att det snarare kan handla om att konsumentmakten ska vara en bärande del i köttkonsumtionen än att vi ska fatta beslut i den här kammaren i . Jag vill ställa en fråga tillbaka till , fru talman. talade i sitt anförande om att ni har högt ställda mål högre än regeringens. Jag undrar hur du konkret ska nå det hela. I de förslag som har lagts fram har det talats om en bensinskattehöjning, en kilometerskatt och ett klimatinvesteringsprogram. Det är något som svarar för ungefär en tiondel av den ökade målsättning ni talar om. Jag undrar: Var kommer de övriga nio tiondelarna ifrån? Vem ska betala? Hur ska ni fatta beslut om detta? 105 (V) replik: Underhållet av järnvägen kommer att börja minska och kommer successivt att minska ända under hela mandatperioden. Men det blir mer pengar till motorvägsutbyggnader. En avgörande skillnad mellan vår politik och den borgerliga politiken är att ni lägger av er klimatpolitik i andra länder genom uppköp av billiga utsläppskrediter. konstaterar även att vi inte ens vet om detta leder till några utsläppsminskningar. Jag konstaterade i budgeten på s. 42, tror jag att det var, att man vill fortsätta göra dessa köp i andra länder. Man vill också öka köpen. Det var också detta som slogs fast i de borgerliga partiernas valmanifest, nämligen att man vill öka de så kallade internationella klimatinvesteringarna. Jag skulle vilja veta om tycker att det ska bli mer eller mindre av CDM . Vill du att det ska bli mer? Hur mycket mer ska det i så fall bli? Är det rimligt att göra detta när och dessutom en mängd andra studier visar att det är ytterst osäkert om detta ens leder till några minskningar? Vad gäller våra egna utsläppsambitioner kan jag lova dig att om vi inför till exempel klimatinvesteringsprogrammet kommer det att leda till stora minskningar. Det visar de tidigare klimatinvesteringsprogrammen. Om vi styr över till mer av kollektivtrafik, mer av godstransporter på järnväg och mindre på motorväg kommer vi att få kraftiga minskningar. Den där tiondelen som du pratar om stämmer inte i så fall. 106 (M) replik: Jag tycker att problemet med resonemang är att man gör den enkla delen i politiken och inte den svåra. Man gör den enkla genom att sätta upp ett högt mål och inte den svåra genom att konkret visa krona för krona och gram för gram hur man ska kunna nå det hela. Jag tycker inte att det är trovärdigt. När man talar om bensinskattehöjning, kilometerskatt och klimatinvesteringsprogram är det tydliga åtgärder. Men det svarar för kanske en tiondel av de ökade ambitionerna, och jag tycker inte att det håller ihop. Jag kan bara konstatera att vi har världens kanske mest ambitiösa klimat- och energipolitik. Vi har kopplat det till åtgärder. En majoritet av detta ska vi göra i med klimatpolitiska styrmedel. Det handlar om låginblandning av förnybara bränslen, skärpta avgaskrav, klimatskatter och mycket annat. Vi gör också investeringar i andra delar av världen. Jag tycker att detta principiellt är ett viktigt instrument att kunna använda när det gäller att bidra till fattigdomsbekämpningen, att generera arbetstillfällen och en hållbar utveckling och att svara upp mot vad många fattiga länder vill ha. Det handlar om överföring av kunskap, överföring av teknologi för att kunna möta klimatutmaningarna. Jag tycker att man ska vara ödmjuk när det gäller att utveckla detta instrument. Det är just därför regeringen har gett i uppdrag till att se att vi använder skattepengarna på ett ansvarsfullt sätt. Det är just därför regeringen i de internationella förhandlingarna driver att vi ska kunna leva upp till FN:s standard för den gröna mekanismen. Den talar om att det ska vara extra åtgärder och additionellt, det vill säga sådant som annars inte hade kommit till skott. Det ska generera en hållbar utveckling, och det ska generera arbetstillfällen. Det är precis det som är linjen för alliansregeringen. 107 (MP) replik: Jag har ett par frågor till . Först och främst kan jag säga att jag uppskattar ditt engagemang i klimatfrågorna, . Du inledde med att säga att du tycker att ordning och reda i statsfinanserna är en viktig utgångspunkt. Jag tror att vi kan diskutera på vilket sätt ett överskott i statsfinanserna alltid är nödvändigt för att kunna vidta kraftiga klimat- och miljöåtgärder. Det handlar lika mycket om att sätta regler och lika mycket om att stärka finanserna genom att säkerställa att miljöavgifter och annat verkligen kommer in och att de är preciserade på rätt källor. När det gäller ordning och reda tror jag att vi håller med varandra om att man ska ha ordning och reda också i hur man redovisar sina klimatinsatser. Jag tog också upp detta i mitt anförande. Jag undrar om skulle kunna vara med på att vi reglerar för en klimatbudgetlag i . Enligt exemplet i kan man där göra en sådan redovisning mer transparent. Det är sådant som har klagat på att det saknas. En annan fråga som jag vill passa på att ställa är varför säger nej till huvuddelen av de åtgärder som Klimatberedningen, som ni själva tillsatte, föreslog för att nå höga och ambitiösa klimatmål. I retoriken nu låter det slängigt och som att du menar att ni räknar hem alla era klimatminskningar krona för krona medan vi inte räknar hem några. Faktum är, , att vi på den rödgröna kanten tog Klimatberedningens rapport på allvar. Vi tog de åtgärdsförslag som man där beredde och som man där beskrev på allvar. Vi lade in dem i vårt budgetförslag. Det handlade om ökade satsningar på järnväg för att kunna fördubbla järnvägskapaciteten i . Där är vi långt ifrån målet. Det handlade om att använda det effektivaste styrmedel vi har koldioxidskatten. Ni använde den till viss del i sänkningen för elintensiv industri, och det är bra. Men ni går inte vidare och upprätthåller styrningen i energiskattesatsningen eftersom man tappar i köpkraft . Varför sade ni nej till huvuddelen av Klimatberedningen? 108 (M) replik: Regeringen har tillsatt en så kallad miljömålsberedning, som har en parlamentarisk sammansättning. Den har till uppgift att jobba med miljömålssystemet. En av partikollegerna till finns med där. Där för vi diskussioner om områden där det krävs särskilda politisk övervägningar för att nå de viktiga miljömålen. En av de diskussioner vi har fört i beredningen har handlat om just redovisning ett slags klimat- eller miljöredovisning. Det är någonting som det pågår en diskussion om där. Jag tycker att det är viktigt att se att vi verkligen får jobba i beredningen och se hur man skulle kunna göra. Man kan blicka ut i andra länder och se vilka lärdomar man kan dra. Utifrån det kan man sedan göra en rekommendation till regeringen. Jag tycker att det är för tidigt för min del att just nu säga någonting i den här kammaren. Jag, din partikollega och de andra ska i stället jobba vidare i beredningen och se om man kan komma fram. Min grundinställning är positiv, det vill säga att sätta ett pris på miljön i samhället och få en bra redovisning. Det var ett ordentligt rekorderligt arbete som gjordes i Klimatberedningen. Man tittade på vad som egentligen var nödvändigt. Ett problem med beredningen var att alla förslag som lämnades till regeringen inte var ordentligt genomräknade. Det fanns inte samhällsekonomiska konsekvensanalyser eller fördelningspolitiska analyser. Det måste man ha med sig när man ska fatta olika typer av beslut. Utifrån de mål som alliansregeringen har satt upp har vi kopplat till åtgärder de som åtgärdades och målet om en bra bit över som åtgärdas i med hjälp av klimatpolitiska styrmedel, och en hel del andra saker, kombinerat med investeringar i andra delar av världen och tydligt sagt hur de ska nås krona för krona och gram för gram. Det är här jag tycker att brister. Det talas om att vi har högre ambitioner. Jag sade inte att ni inte har några förslag. Jag konstaterar att ni bland annat har föreslagit bensinskattehöjning, kilometerbeskattning och ett klimatinvesteringsprogram. Problemet är att detta täcker in ungefär en tiondel av de extra ambitionerna ni talar om. Det saknas alltså svar på av de ökade ambitionerna. Jag tycker inte att det är trovärdigt. 109 (MP) replik: Nej, det kanske inte heller är så trovärdigt att man ger med ena handen vad man drar in med den andra. Att omfördela inför strukturbudgeten till motorvägar kan också öka utsläppen. Det räknar tyvärr inte med i sin budget. Det är ett intressant exempel som tar upp. Han vill jämföra siffrorna för utsläppsminskningar, och han jämför gärna 1990 med 2007. Det var väl år som utsläppsminskningarna påverkades som minst av en moderatledd regering, får jag säga. Att huvuddelen gjordes i var därför att De rödgröna har varit tydliga med att det är uppgift att ta ansvar för sina utsläpp, det vill säga att de ska minska i . Det som och alliansregeringen har bidragit till i klimatpolitiken är att efter 2007 ändra politiken till att vidta huvuddelen av de nya åtgärderna. Det var det ni sade efter Klimatberedningens arbete, nämligen att huvuddelen av de nya åtgärderna ligger på det ni kallar internationella insatser och det jag kallar för att stödja projekt i CDM. Det är osäkert huruvida de är additionella när det gäller klimatminskningar och för över ansvaret från och det kan bidra med på klimatsidan till andra länder. Det är att smita från ansvaret i klimatfrågan när de flesta nya åtgärder på området sker på den internationella sidan. Sedan var det fråga om vad hanterade i Klimatberedningen. Jag håller inte alls med om detta. När De rödgröna lägger fram punkt efter punkt från beredningen där det pekas på de mest effektiva och de viktigaste åtgärderna att vidta går det inte att säga att vi inte har täckning för högre ambitioner. Det är så nära att ljuga som man kan göra. Det handlar faktiskt om att vara lite seriös och se att åtgärder för till exempel järnvägsinvesteringar, inte för motorvägsinvesteringar, får en klimatpåverkan. Det är ni som har skurit ned stödet brutalt för energieffektivisering och förnybar energi. Det är också två saker som var med i beredningen och som ni inte tar med i era så kallade höga ambitioner på klimatsidan. 110 (M) replik: har satt upp mål att ha världens mest ambitiösa klimat- och energipolitik. Det finns kopplat till tydliga åtgärder, det vill säga vad som är gjort och vad som behöver göras för att nå fram till målen till 2020. Det är ungefär av totalt som åtgärdades . Det har skett med hjälp av bra beslut som har fattats tidigare, till exempel den koldioxidbeskattning nämnde i sitt anförande. Det är bra och en av de mest effektiva åtgärderna som har vidtagits. Låt oss sedan se i övrigt. Hur ska man nå fram till återstående ? Drygt görs med hjälp av åtgärder i . Det är klimatpolitiska styrmedel, låg inblandning av förnybara bränslen, skärpta avgaskrav, klimatskatter med mera. Sedan är det en bit över som är tänkt att göras med hjälp av så kallade gröna investeringar. En majoritet av de tillkommande sakerna sker i . Det är fakta. Så är det. Det finns en utvecklingspotential i den gröna mekanismen. Vår utgångspunkt är att se hur man kan leva upp till vad FN har sagt om en hållbar utveckling, generera arbetstillfällen, bekämpa fattigdom och ta tag i klimatutmaningen. Det är vår utgångspunkt i detta. Därför har vi sett att det är bra att investerar i de exempel jag nämnde tidigare. Det finns åtskilliga andra, till exempel småskalig vattenkraft i . I i området Plaine des Roches investerar i vindkraftverk. Det har tydligen inte funnits vindkraft i . Jag tycker att detta är viktiga investeringar. Det viktiga nu i uppdraget till och involvering i de internationella förhandlingarna är att se till att vi verkligen lever upp till de tänkta bitarna så att vi använder de svenska skattebetalarnas pengar på ett ansvarsfullt sätt. Då ser vi en kombination av saker vi gör i med kollegerna i EU och i andra delar av världen. Då kan vi kombinera fattigdomsbekämpning, hållbar utveckling, att generera arbetstillfällen och en tydlig och effektiv klimatpolitik. 111 (FP): Vi har i den här kammaren diskuterat klimatfrågan åtskilliga gånger. Det är en överlevnadsfråga som kräver globala överenskommelser, nationella insatser och ett helhetsgrepp där vi behöver se miljöfrågan, energifrågan och klimatfrågan i ett sammanhang. har under ett stort antal år tagit upp kampen för naturen och den biologiska mångfalden. Det är därför oerhört glädjande att alliansregeringen kunde bidra till det stora genombrottet vid mötet i , . Det är ett genombrott som bland annat innebär ett ökat skydd för mark och vatten och för de fattigaste ländernas tillgång till genetiska resurser. Här är oppositionen ganska tyst. Under förra mandatperioden slöt alliansregeringen en energiöverenskommelse, som har nämnt. Den är uppbyggd på fyra ben: kärnkraft, förnybar energi, vattenkraft och energieffektivitet. Med stor enighet om de största forskningsinsatserna någonsin, stimulansåtgärder för grön teknik, kommer en mångfald av förnybar energi att bli verkliga alternativ. Den allra väsentligaste utgångspunkten, fru talman, i klimatarbetet är åtgärder som hindrar en medeltemperaturökning på , i enlighet med IPCC. Det har varit den svenska utgångspunkten. Detta fastslogs i , men dessutom fastslogs att om forskningen så säger är man beredd att tillsammans skärpa kravet till . Det var en tydlig framgång i , och det var också en tydlig framgång för det svenska ordförandeskapet i den arbetsgrupp som lade fram förslagen. Det är inte något myrsteg, som Socialdemokraterna säger. Det är här var ett gigantiskt steg framåt. Vad gäller utsläppsmålet har beslutat att till 2050 inte ha några nettoutsläpp alls. Till 2020 finns ett etappmål att minska växthusgasutsläppen jämfört med . Det gäller för verksamheter som inte omfattas av EU:s handelssystem, till exempel inrikes transporter, jordbruk och avfall. Det innebär totalt en minskning på växthusgaser. Av den minskningen sker en tredjedel i andra länder. Det är något som också har varit uppe . Vi har hört en del om olika rapporter. Jag tänkte kommentera det något. har granskat vi har läst om det skattebefrielse på biodrivmedel. Där har man pekat på att det är ett trubbigt och dyrt styrmedel. Det är viktigt att vi analyserar granskningen och tar till oss av kritiken i regeringens fortsatta satsning på forskning och utveckling och i det pågående arbetet med att på rätt sätt prioritera det mest effektiva alternativet samt i arbetet med att ta fram en skarpare miljöbilsdefinition. Granskningen stärker dessutom, fru talman, uppfattningen att den socialdemokratiskt ledda regeringens ensidiga satsning på etanol inte var rätt inriktning. Det är något som jag vill minnas att också tillsammans med Alliansen protesterade mot. En central del i Kyotoprotokollet och som var avgörande för att flera länder skulle ratificera protokollet var möjligheten till handel med utsläppsrätter och att använda flexibla mekanismer. CDM, Clean Development Mechanism, satsning på ren utveckling i andra länder, är exempelvis, precis som vi har hört här, solelsprojekt, biogasprojekt, vind- och deponigasprojekt eller vattenrening med hjälp av solenergi. CDM är dock, ska vi villigt erkänna, ett system som har barnsjukdomar. Men att spola ut barnet med badvattnet vore vanvettigt. I stället måste det utvecklas för att möjliggöra ny grön teknik för insatser där varje enskild krona nyttjas på ett effektivt sätt. Därför driver vi på reformarbetet. Det är viktigt att en väl fungerande FN-kontroll säkerställer att insatserna inte hade kommit till stånd om inte hade startats. Enligt regelverket är detta också ett krav additionalitetskravet. Men vi ska vara så pass ärliga att vi kan medge att det inte alltid är så enkelt, för ibland bygger det på hypotetiska utsläppsminskningar. Därför är reformarbetet så oerhört viktigt. Jag har med intresse tagit del av utomlands där statens köp av utsläppskrediter från andra länder granskas. Det är alltså olika regeringars tidsintervall. Revisionen pekar på en otydlighet kring utsläppsmål men också på att inköp av krediter inte genomförs tillräckligt effektivt och transparent. Detta måste vi givetvis ta på största allvar. pekar också på den förbättring som skett från sida och de konkreta rekommendationerna om ökad transparens och hur man exempelvis undviker korruptionsrisker och landrisker i val av projekt. Man skriver bland annat följande: CDM är trots många osäkerheter ett etablerat och utbrett sätt att minska utsläppen. Fram till har 2 609 CDM-projekt registrerats av , CDM-styrelsen. Projekten förväntas minska utsläppen med . Vid det senaste klimatmötet i var alla länder förutom överens om att CDM ska fortsätta efter 2012. har vårt nationella anslag för klimatinsatser i andra länder stigit . Det pågår ett fyrtiotal nationella projekt där är involverade eller projekt där vi är involverade i andra länder. Investeringar i miljövänlig teknik minskar, har man beräknat, utsläpp med mellan 100 000 och CO2-ekvivalenter växthusgasutsläpp per projekt. Med en utveckling av de flexibla mekanismerna, förbättrad uppstyrning, återrapportering, effektivitet och transparens kommer utsläppskrediterna att vara ett centralt och värdefullt styrmedel för att nå 2020-målet. Med det, fru talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga andra yrkanden. 112 (C): Åhörare, kolleger i ! Trots att vi har haft en hård vinter, som går mot sitt slut, råder det inget tvivel om att klimatet har blivit varmare och att det är mer föränderligt. I det sammanhanget är det viktigt att skilja på väder och klimat. var året när den globala medeltemperaturen var över det normala . Det var också tillsammans med 2005 det varmaste året sedan mätningarna startade . Trots vädret och att vi kanske inte ser tecknen står världen inför en global ekosystemkris som riskerar att få allvarliga konsekvenser för både samhälle och natur om vi inte gör någonting. talade tidigare i debatten om östater som bokstavligen kommer att raderas ut. Klimatförändringarna är en av de stora utmaningar vi står inför och behöver finna lösningen . Vi har kanske på oss att tydligt bryta utvecklingen. Därför är det så viktigt att agera både nationellt och internationellt. Det som det handlar om är att ta till oss det forskarna säger, att sätta upp tydliga mål som baseras på ekologins gräns. Då är jag övertygad om att vi kommer att kunna möta och gå stärkta ur de klimatutmaningar vi står inför. Som grön och socialliberal tror jag verkligen inte på de debattörer i klimatdebatten i stort som hävdar att det inte spelar någon roll vad vi gör i eftersom vår klimatpåverkan är så liten, lika lite som jag tror på dem som menar att vi genast ska bryta med vår nuvarande livsstil och dra ned den ekonomiska aktiviteten på sparlåga. Jag och vill föra en klimatpolitik där vi går före och verkligen drar fördelarna av att ligga i framkant. På så vis kan vi åstadkomma en klimatpolitik som klarar av att kombinera ekonomisk tillväxt med omsorg om miljön. Därför är jag väldigt stolt över det vi gjorde förra mandatperioden och som vi nu fullföljer när vi implementerar en klimat- och energiöverenskommelse som är världens mest ambitiösa klimat- och energipolitik sammantaget. När vi diskuterar det här i kammaren blir det rätt tydligt att det egentligen är mer som förenar i klimatpolitiken i än som skiljer. Vi är överens om att förorenaren ska betala för sin klimatpåverkan. Den stora grejen är ju att man ska göra det globalt. Det som är viktigt med detta att förorenaren betalar är att det bidrar till ett grönt skifte, som gör att den som lever klimatsmart och utvecklar de nya gröna teknikerna och affärsidéerna verkligen tjänar på det, om det blir tillräckligt många tillräckligt snabbt. I klimatförhandlingarna i sades det att man skulle dela på bördorna. Jag tror att det är helt fel tänkt. Vi står inför en jätteutmaning, och det är en affärsutmaning. Jag skulle gärna vilja se att vi får en klimatets , någon som blir snuskigt rik på att hitta riktigt smarta klimatlösningar. Då kommer vi inte att snacka om att dela på bördorna, utan vi kommer att prata om vem som verkligen kan dra nytta av att ligga i framkant. Klimatfrågan är global och internationell, och det är viktigt med ett globalt klimatavtal. Det är viktigt att vi får med alla stora utsläppsländer, både industriländer som står utanför och utvecklingsländer, till exempel och , som i Kyotosammanhang klassas som utvecklingsländer. Där är åtminstone jag och alliansregeringen väldigt tydliga med att de också måste göra klimatåtaganden. Tittar vi då på det internationella arbetet har det varit en diskussion om EU:s mål. Det är glasklart: vill att EU ska växla upp från . Vi kanske skulle göra som , gå före och säga att vi ska växla om alla andra gör det. Danskarna har en tydlig brasklapp. Det viktiga är att när vi fattar beslut i EU gör vi det gemensamt.