prot · GZ0948 · 2011-12-14 00:00:00 — Jag läser i betänkandet: Regeringen anser att det behövs ett nytänkande inom arbetsmiljöpolitiken. Det ska inte enbart handla om att förhindra en dålig arbetsmiljö, utan i högre grad än tidigare om att se arbetsmiljön som utvecklande för såväl individer som verksamhet. Det gäller att först förhindra, tycker vi från . Vi är naturligtvis på god väg att lyckas förhindra en dålig arbetsmiljö. är, precis som sade, ett av de länder som har ett väldigt bra förebyggande arbete. Men vi har kanske ännu inte nått den grad av självtillräcklighet att vi kan säga att vi är på god väg. Om vi tittar på andra områden, som till exempel trafiksäkerhetsområdet, kan vi säga att vi har nått en bra bit på vägen. Men att redan nu börja prata om att arbetsmiljön ska vara utvecklande för såväl individer som verksamhet är lyx när vi fortfarande har stora problem inom området. Vi kan titta på vad har sagt i frågan. De pratar om en växande arbetsmarknad som ökar ansvaret för arbetsmiljön, och det håller vi väl med om. Det är väl bra att man har en idé om att en stressig arbetssituation kan medföra att enskilda personer hamnar i situationer som inte är önskvärda. Min fråga, och min ingång i arbetsmiljöfrågan, är: Varför görs det inte mer? Jag har ställt frågan tidigare och fått lite olika svar varje gång. Men vad är nästa steg, förutom den utvecklande delen inom arbetslivet? Vad är nästa steg för ? 150 (M) replik: Jag tror att det finns många steg att ta när det gäller att utveckla arbetsmiljöarbetet. Det är självklart. Eftersom arbetslivet förändras måste också kontrollen och förhindrandet av olyckor göras på ett annorlunda sätt. Vi ska komma ihåg att under varje årtionde har antalet olyckor och antalet sjukfall minskat, och det är mycket glädjande. Däremot har det visat sig att den psykosociala miljön ställer till problem, där antalet sjukskrivningar har ökat. Alltså bör man kanske vrida över till att kontrollera den fysiska arbetsmiljön på samma sätt som man gjorde , till att kanske mer ställa frågor: Hur trivs människor? Hur mår man? Hur är stressen? Finns det andra faktorer som gör att människor mår dåligt och kanske till och med slås ut från arbetsmarknaden? Där menar vi att ska ha en tydligare roll. Det är ett första steg: att vända om och kanske inte låta den fysiska arbetsmiljön vara lika dominerande som den har varit tidigare. I det nya arbetslivet ställs det nya krav på att ställa annorlunda frågor. Det är inte allt som syns vid en vanlig kontroll. Därför måste man kanske borra lite djupare och ställa arbetsgivaren till svars i vissa frågor. Så menar vi att man bör vrida över till exempel sättet att göra inspektioner. 151 (MP) replik: Tack, , för det tydliga svaret! Då har jag en följdfråga. Om vi ska skärskåda ett område som väldigt mycket handlar om just psykosocial arbetsmiljö vill jag fokusera på det området och vill också ha ett svar från . Det gäller skolan. Det är kanske det viktigaste området när det gäller arbetsmiljö för framtiden. Det är där våra barn och ungdomar får sin första kontakt med någon form av arbetsplatskänsla. inspektioner av grundskolorna har minskat . För gymnasieskolan är det lite smickrande uppgifter jämfört med 75, för där är det . I förskolan har det minskat . När myndigheten började spara, när kom till makten, fick man prioritera. Vad var det då som prioriterades ned? Jo, skolan. Ca 100 inspektörer fick gå. Några har kommit tillbaka vi pratar om årsarbetsplatser. Skolan som arbetsplats för uppskattningsvis en och en halv miljon barn, ungdomar, lärare och annan personal ska föregå med gott exempel, ja, måste föregå med gott exempel, för det är där barns och ungdomars kunskaper om arbetsmiljön grundläggs. Brister där följer med in i vuxenlivet. Vi grundar våra vanor i det vi var med om när vi var små. Varför vägrar ni med ideologisk enögdhet se att behöver extra resurser, resurser som Socialdemokraterna, vill tillföra? Varför ser ni detta som något som står över er ideologiska tanke och vägrar hårdnackat att ge med er? 152 (M) replik: Jag kan hålla med beträffande mycket av det säger när det gäller skolan och att börja . Därför är ett av de krav som man har ställt att det ska in mer arbetsmiljökunskap i skolan. Självklart är det också viktigt att skolan föregår med gott exempel i den egna arbetsmiljön. Här finns det mycket kvar att göra. Kommunerna har ett stort ansvar för att se till att personalen trivs, att det är en lugn arbetsmiljö så att eleverna kan få lära sig det de ska lära sig. Jag tror att kommunerna har slarvat mycket. Säkert skulle vi med andra kontroller kunna få kommunerna att skärpa sig när det gäller en god arbetsmiljö i skolan. Men det är inte alltid antalet inspektioner som gäller, utan det är det ansvar som kommunerna själva har och som arbetsgivarna har som gör om det är en god arbetsmiljö eller inte. Det handlar inte alltid om bara pengar. Det handlar om att ha en effektiv tillsynsverksamhet som ska vara inriktad på arbetsplatser med hög risk. De flesta arbetsgivare och arbetsplatser är goda. Där kan man dra ned ambitionsnivån. Men man måste lägga extra insatser där det verkligen behövs. Det har också regeringen gjort i extra insatser på tre områden till . Det handlar om information och kunskapssatsning, det handlar om förstärkt information till främst utländska företag och arbetare, och det handlar om marknadskontroll och ett standardiseringsarbete, att göra tillsynsarbetet på ett modernare och effektivare sätt. Det är glädjande att se att antalet arbetsställen som en inspektör inspekterar har ökat . Ett nytt sätt att arbeta skapar också möjligheter för varje inspektör att vara ute på fler ställen där det kanske också behövs bättre. 153 (S) replik: Inspektionen har ökat , säger . Men de minskade ju , 2006. Då är ni fortfarande skyldiga . Men först vill jag säga: Arbetsmiljökunskap för eleverna i skolan ska tydligen lösa arbetsmiljöproblemen i skolan var det så hon svarade i det förra replikskiftet? Det handlar faktiskt om att lärarna ska kunna vara lärare, vara pedagoger. Då gäller det deras arbetsmiljö, inte om eleverna har arbetsmiljökunskaper. Jag tycker att det är ett utmärkt förslag att man för in mer utbildning om arbetsmiljö i olika stadier. Men när det gäller lärarnas arbetsmiljö löser ju inte elevernas kunskap om arbetsmiljö lärarnas problem. säger att en satsad krona på bättre arbetsmiljö ger dubbelt tillbaka. Men låt oss göra det då! Precis som sade: Varför har ni en sådan ideologisk mur mot att lägga mer pengar på det bästa verktyg vi har för att se till att kunna arbeta fram en bättre arbetsmiljö här i landet ? Varför ska det vara så svårt? Det är samma sak med forskningen. De är nära förknippade med varandra. Varför ska det vara så svårt att försöka få fram en samlad arbetsmiljöforskning? och generaldirektören där är oroad av den fackliga organisationsgraden, som minskar. Den har minskat i regeringen på grund av era beslut. Här i landet saknas det 100 000 skyddsombud, som är så viktiga, precis som sade så förtjänstfullt tidigare. Men vad gör ni från ert håll, när ni styr, för att få fram fler skyddsombud? Vad gör ni för att stärka skyddsombudens kunskaper? Det är en oerhört viktig fråga, så det är min första fråga till . 154 (M) replik: Jag tycker det är otroligt glädjande att antalet arbetsolyckor har minskat kraftigt. Det finns mätningar fram . är det betydligt lägre än det var . Likaså har sjukdomar relaterade till arbetet sjunkit sedan det var en topp . Det har sjunkit i allt snabbare takt, och är det en halvering. Då kanske man inte kan eller behöver arbeta på exakt samma sätt med inspektioner inom . Om man ser att siffrorna går ned och statistiken talar sitt tydliga språk, då kanske man också måste ändra arbetssätt. Att effektivisera, att fokusera, att informera, att modernisera det är det vi försöker säga att man ska svänga om och göra. Vi är väldigt glada över det arbete som görs inom . Vi ser också förändringar. Jag har själv varit ute på flera inspektioner och kan följa hur man effektivt försöker se till att nå så många platser som möjligt. Det är väldigt gott. Vi ser kanske lite annorlunda på detta än vad Socialdemokraterna har gjort. Jag vill ge en eloge till Socialdemokraterna, som har gjort ett gott arbete med arbetsmiljön. Men faktum är ändå att siffrorna går ned. Det är bättre siffror . Då kan vi inte bara blunda för det och prata om hur dåligt det är, att vi har färre inspektörer om varje inspektör gör så pass mycket mer och vi har fått en god arbetsmiljö. Att det saknas skyddsombud ja, men det finns en ovilja att vara skyddsombud. Det kanske är en omsvängning i samhället. Vi ser det även i föreningsrörelsen och annat. Man vill inte ta på sig så mycket extra. Det behöver inte vara svårare än så. 155 (S) replik: En kort analys av vad säger är att sedan avskedade inspektörer har olycksfallssiffrorna minskat. Är det så vi ska se det? Sedan ska man inte se det statiskt, har ni sagt. Men har ni samma resonemang när det gäller antalet lärare i skolan? Eller varför inte ta poliser jobba effektivare så kan vi klara oss med färre poliser! Eller ta sjuksystrar på akuten! Det är klart att det finns ett samband om det är fler som jobbar med arbetsmiljöfrågorna och dessutom har hög kunskapsnivå. Det är klart att det kommer att öka möjligheterna att nå en bättre arbetsmiljö. Allt annat är nys. Jag frågade vad man kan göra för att få fler skyddsombud. Men ta frågan om regionala skyddsombud! Varför säger ni nej till att regionala skyddsombud kan besöka företag som har kollektivavtal men inga fackliga medlemmar? Om det är så viktigt och vi tycks vara överens om att skyddsombuden spelar en enormt viktig roll i hela kedjan, ända upp till , varför säger ni nej till detta då? Se det som ett regelförenklingsarbete, så kanske ni genom er ideologiska dimma kan se att det faktiskt skulle förbättra arbetsmiljön på vissa ställen. Det är faktiskt så att där det finns migrerad arbetskraft, utländsk arbetskraft, ligger olyckstalen högre. På de arbetsplatser där det är många utländska arbetare ligger siffran för dödsfall proportionellt mycket högre. Svara på frågan, ! Varför inte använda sig av ett så utmärkt verktyg som regionala skyddsombud och låta dem besöka arbetsplatser som har kollektivavtal men där det inte finns fackliga medlemmar? Vad är det för skygglappar som är i vägen för det? Oavsett vad ni säger tror vi på vår sida, med Vänstern och , att det lönar sig att satsa på arbetsmiljö och arbetsmiljöinspektörer. 156 (M) replik: Det sista kan jag hålla med om. Det lönar sig att satsa på arbetsmiljö för varje arbetsgivare. Det är så vi vill se det, som en konkurrensfaktor och som någonting som är lönande. På en god arbetsplats där människor trivs producerar man bättre. Man får färre stopp. Det är lönsamt för alla, och det är viktigt. Men vi vill se att använder moderna verktyg för att informera, it-verktyg och webben. Det handlar om information för att se till att kunskapen bland arbetsgivare blir mycket större och att kunskapen bland arbetstagare blir mycket större. Men det handlar också om att vi ska se till att vi hittar de riskfyllda arbetsplatserna. Det är viktigt att vi får ett bättre och modernare sätt att vaska fram dem. Var finns riskerna? nämnde det själv. Med utländsk arbetskraft har det visat sig att det finns lite fler. Inom bemanningsbranschen har det visat sig att det finns fler. Då måste vi titta extra på de branscherna. Vi måste informera bättre och se till att de arbetsgivarna gör vad de ska göra. Men vi kanske kan minska ned det här på de ställen där det är ett gott arbetsklimat, där arbetsmiljön är väldigt god och olyckorna och sjukdomstillfällena är få. Det är så vi måste se till att använda resurser på det bästa sättet. Det är inte antalet inspektörer utan resultatet som räknas. Så ser i alla fall vi på det när vi vill använda skattepengarna till att skapa en bättre arbetsmiljö i . Det handlar om resultatet och om att använda moderna verktyg som gör att arbetet blir effektivare för både inspektörerna och andra. När det gäller skyddsombud har vi ingenting emot det. Vi stöder gärna att det blir fler skyddsombud. Frågan är bara: Hur? Det kanske vi ska klura på. När det gäller utländsk arbetskraft måste jag ändå få säga: Kommande år lägger regeringen 5 miljoner extra på just att informera de utländska arbetare som finns. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 12 § Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik Föredrogs civilutskottets betänkande 2011/12:CU1 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik (prop. 2011/12:1 delvis). 157 (S): Den grundläggande konflikten i svensk politik står att finna i gränssnittet mellan marknadens intresse och människans behov. Precis där vill jag inleda den här debatten. För mig och för socialdemokratin är människans frigörelse målet och själva meningen med politiken. Det handlar om att fler människor ska få friheten att förverkliga sina drömmar och att fler människor ska våga drömma om det man en gång inte trodde att man kunde förverkliga. Socialdemokratin är en frihetsrörelse. Just därför är det med stor sorg som jag ser hur friheten i begränsas. De ekonomiska och sociala klyftorna ökar, och färre människor ges reella möjligheter att göra sina egna val. Även inom civilutskottets beredningsområde är det slående tydligt. Låt mig börja med bostadspolitiken! Den borgerliga regeringen har valt att ändra mål och inriktning på hela bostadspolitiken till fördel för marknadens intresse och på bekostnad av människors behov. ser vi effekterna. Nybyggnationen av hyresrätter har mer än halverats under den borgerliga regeringens första mandatperiod. är det 120 000 fler 1924-åringar än när den här regeringen tillträdde. Nära en kvarts miljon unga vuxna saknar bostad i . färdigställdes 2 045 små lägenheter i hela landet. Det är den lägsta nivån . Bostadsbristen är ett gissel för var och en som drabbas. Jag tänker på den 26-åriga floristen i , som tvingas bo kvar hos sina föräldrar, på den 21-åring som tvingas avstå från drömutbildningen i för att det inte finns studentbostäder, på barnfamiljen i som hindras av bland annat bolånetak att bygga sitt första hus och på pensionärsparet i den avbetalda villan i som skulle straffbeskattas om de sålde huset och köpte ett bättre anpassat boende. Listan kan göras lång. Vi har en bostadspolitik som utgår mer från marknadens intresse än från människors behov. Men bostadsbristen är också ett gissel för som nation. Bristen på bostäder och i synnerhet bristen på hyresrätter gör att människor bor kvar. Begåvningar går förlorade när studentbostadsbristen tvingar bort unga människor från landets högskoleorter. Flaskhalsar på arbetsmarknaden blir än trängre när människor inte kan flytta dit där jobben finns. Bostadsbrist i kombination med brister i möjligheter till omskolning och vidareutbildning slår hårt mot och hämmar landets tillväxt. Det har vi inte råd med. har inte råd att backa in . Mot den här bristen på politik och mot denna regering, som redan har regerat sig trött, står en socialdemokratisk politik för ökat bostadsbyggande och för mångfald på bostadsmarknaden. Vi vill vrida politiken i en annan riktning där människors behov sätts före marknadens intresse. Som alternativ till regeringens totala avsaknad av stöd till nyproduktion avsätter vi i vår skuggbudget en byggmiljard. Det är för att kicka i gång bostadsbyggandet där bristen är som störst. Landets unga har stått i bostadskö . Då miljonprogramshusen byggdes var de en symbol för framtidstro och optimism. , senare, är verkligheten en annan. Flera av miljonprogrammets områden har blivit symboler för ett som slits isär. Av åldersskäl men också som ett led i att bryta socialt och ekonomiskt utanförskap krävs en storskalig renovering av miljonprogrammets bostäder. Mer än en tredjedel av samhällets energianvändning går åt till uppvärmning av byggnader. Det är oförsvarbart. En aktiv bostadspolitik ska i stället kunna vara ett viktigt verktyg i klimatomställningen. Vi socialdemokrater föreslår därför statliga lånegarantier för att få i gång en grön upprustning. Det skulle i ett slag kunna betyda en nödvändig upprustning och en klimatsäkring av 60 000 lägenheter. Det är ett viktigt steg för att bygga hållbart ekonomiskt, socialt och ekologiskt. Även inom konsumentpolitikens område har den borgerliga regeringen ändrat mål och inriktning. Även här ser vi tydligt vridningen till förmån för marknadens intresse och på bekostnad av människans behov. Konsumentpolitiken har reducerats till att vara en opartisk betraktare som anser att konsumenter ska göra aktiva val. Jag möter många människor som har gjort aktiva val men som har valt fel: fel elbolag, fel mobilavtal, fel mäklare. är det omöjligt att göra dessa val ogjorda. För mig och för socialdemokratin handlar konsumentpolitik om att ge förutsättningar för att kunna göra bra val men också om att kunna känna sig trygg i att om jag blir lurad så ska det finnas ett skydd för mig som enskild konsument. Konsumentpolitiken saknar dessutom helt ett hållbarhetsperspektiv. Att ta ansvar för framtiden är inte någonting vi kan ägna oss åt då och då, när vi känner att vi har lust eller råd. Våra ekologiska fotavtryck märks , och de är ett gemensamt ansvar. Därför föreslår vi att konsumentpolitikens mål kompletteras med ett mål om hållbar konsumtion. Avslutningsvis vill jag göra kammaren uppmärksam på frågan om bluffakturor. Allt fler i väljer att starta eget, och det är bra, men många enskilda företagare luras. En konsument som köper en vara eller tjänst via telefon, internet eller postorder har 14 dagars lagstadgad ångerrätt. Men det finns inte för den som driver eget företag. Hon har inte heller rätt att ansluta sig till för att på så sätt slippa ettriga telefonförsäljare. Enligt drabbas tusentals svenska småföretagare av dessa bedrägeriförsök. Därför föreslår vi socialdemokrater en översyn av lagstiftningen i syfte att stärka skyddet och underlätta för landets småföretagare. Med hänvisning till detta, fru talman, vill jag yrka bifall till reservationerna 1 och 21 som föreslår andra mål för bostadspolitiken och för konsumentpolitiken. Det är två rödgröna reservationer där vi Socialdemokraterna, och sätter människovärde före marknadsvärde och pekar på att det går att vända utvecklingen. förtjänar mer av frihet, jämlikhet och solidaritet med kommande generationer! (Applåder) I detta anförande instämde Amineh Kakabaveh (V). 158 (MP): Vad kan man säga efter ett sådant brandtal? betänkande 1 om samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik, eller utgiftsområde 18 som det heter i statsbudgeten, är det minsta utgiftsområdet i statsbudgeten när det gäller pengar, men kanske är det ändå en av de viktigaste delarna av politiken när det gäller hur vi formar vår gemensamma framtid. Regeringens förslag till budget för utgiftsområde 18 landar på totalt 1 . Om man jämför det med avgiften till EU som är 30 miljarder eller försvarsbudgeten på 45 miljarder är det en väldigt liten summa som vi i den delen av det här betänkandet diskuterar. De tre enskilt största posterna i regeringens förslag till utgiftsområde 18 är Lantmäteriet som får , som får lite och som får dryga 113 miljoner. Samtliga fyra oppositionspartier har egna budgetförslag som allesammans innebär ökningar av anslagen på utgiftsområde 18. Men oppositionspartiernas förslag skiljer sig ganska mycket åt, så när det gäller pengarna finns det ingen samlad opposition. När det gäller målformuleringarna, som vi hörde i föregående anförande, är oppositionen emellertid mer samlad, även om den inte är enig. har beskrivit sitt alternativ till den ekonomiska politiken i motionen Ansvar för framtiden, där vi konstaterar att har mycket stora möjligheter att med klimatsmarta investeringar skapa många nya arbetstillfällen som vi bygger ett hållbart samhälle för att möta de utmaningar framtiden kommer att innebära. vision är ett förnybar energi, energieffektiva industrier och bostäder och snabba och bekväma spårbundna transporter som också följer sina tidtabeller. Den globala klimatförändringen och den ekonomiska instabilitet, som även den kan betraktas som ett globalt fenomen, liksom eurokrisen och alla de tydliga signaler vi kan se på många råvarumarknader och på den globala livsmedelsmarknaden om en snabbt tilltagande resursbrist gör att det som går blir än viktigare att vi sätter fart på de gröna framtidsinvesteringar som förordar. Den som känner oro för den ekonomiska instabiliteten i världen borde tilltalas av budgetförslag, eftersom det har ett högre så kallat finansiellt sparande än vad regeringen har. Det innebär att vi har en större marginal mellan de utgifter vi föreslår och de intäkter vi budgeterar än vad regeringen har. Marginalen för det oförutsedda är därmed större i budget än i regeringens. I ett samhälle där klyftorna växer mellan befolkningsgrupper tenderar även de oförutsedda kostnaderna att stiga. Osäkerheten i regeringens budget är därför större än de vill erkänna. Vi som föreslår förändringar i skattesystemet som minskar klyftorna mellan dem som har mest och dem som har minst kan i stället räkna med minskade kostnader på många områden. Exempelvis minskar den sociala utslagningen och det regeringen definierar som utanförskap. Vår marginal är alltså stabilare än regeringens. För är det uppenbart att det är god ekonomi att förebygga och att hålla ihop samhället. Vi föreslår därför även ökade satsningar på vården, och vi avsätter mer resurser än regeringen för att möta den växande barnfattigdomen. Vi gör detta i huvudsak genom omprioriteringar i regeringens budget. Våra ökade satsningar på utbildning, forskning, vård och omsorg ger dessutom betydligt fler nya jobb per satsad miljard än den krogmomssänkning som regeringen exempelvis vill genomföra. föreslår jobb där de behövs, inte där de endast efterfrågas av dem som har råd. De fyra allianspartierna har avslagit samtliga budgetförslag som oppositionen lagt fram, däribland alla de kloka förslagen från , vilket gör att ramen är fastlagd och att förutsättningarna för vårt förslag därmed inte längre finns, om nu inte finansutskottet tar ett eget initiativ exempelvis i frågan om krogmomsen, men tiden för det börjar rinna ut. Liksom övriga oppositionspartier tar vi därför inte del i den fortsatta beslutsgången när det gäller själva budgeten utan lämnar över ansvaret till den minoritetsregering som får ta eget ansvar för rikets ekonomi. Jag redovisar därför fortsättningsvis endast kortfattat de omfördelningar av det totala anslaget, inom ramen för den av fastlagda totala utgiftsramen, som vi från i motion C417 förordar för utgiftsområde 18. Vi föreslår alltså en utökning av anslaget till med . Det gör vi för att starta ett miljömålsanknutet kunskapsutvecklingsprogram för att öka kompetensen när det gäller kopplingen mellan miljö och planeringsfrågor både hos politiker och hos handläggare i kommuner och länsstyrelser. Programmet syftar till att utveckla verktygen i arbetet med att nå de 16 miljömålen. Vi kan se att många kommuner tyvärr inte planerar för de klimatrelaterade miljöförändringar som faktiskt redan sker, vilket tyvärr kommer att leda till onödiga merkostnader . Vi vill minska de här kostnaderna . På det sättet tar ansvar för framtiden. Tillgängligheten är ett annat område som vi vill avsätta mer resurser för. Det är då fråga om ett nytt hisstöd för att fler fastighetsägare ska ha råd att tillgängliggöra sina flerfamiljshus. Vi avsätter 100 miljoner till detta men har beredskap för att öka det vid behov. Vi vill även öka kunskaperna kring bullerfrågor i den byggda miljön och avsätter 10 miljoner och samma belopp för att ha möjligheter att i förhandlingar med fastighetsägarna återstarta den av alliansregeringen nedlagda fonden för fukt- och mögelskador. Den behövs verkligen mer än någonsin med tanke på alla de skador som dålig byggteknik och undermålig förvaltning har skapat .