prot · GZ0945 · 2011-12-09 00:00:00 — När det gäller klimatfinansiering har det efterfrågats vilka initiativ som man skulle kunna komma med från regeringen och från regeringspartierna. Det gjordes till exempel en enkät från inför där man frågade partierna om de kunde tänka sig att finansieringen skulle vara utöver biståndet på av bruttonationalinkomsten. Man frågade också om de kunde tänka sig alternativa finansieringsformer. Tre av regeringspartierna, de mindre partierna, svarade ganska tydligt att de tyckte att det skulle vara utöver biståndet, och de var intresserade av att ha alternativa finansieringskällor. Men , som finansministern företräder, valde att inte svara på frågorna över huvud taget. Tyvärr kan vi se nu att det är hållning som har slagit igenom i regeringens arbete när det gäller klimatfinansiering. Det kommer nämligen inga förslag över huvud taget. Det kommer inga initiativ. Det händer ingenting på det området. Det är väldigt beklagligt. Finansiering av klimatåtgärder i fattiga länder är ju inte frivilligt. Det är ingenting som vi kan välja att inte göra. har åtagit sig att stå för klimatfinansiering genom Kyotoprotokollet, där det tydligt slås fast att det är de rika ländernas ansvar att bidra med finansiering, och genom Köpenhamnsöverenskommelsen, där det slogs fast en nivå på . Ändå kommer det inga initiativ och inga förslag. är snarare en bromskloss i diskussionerna om hur man ska komma fram med den typen av pengar. När det kommer förslag på alternativa finansieringsformer från olika parter, enskilda länder eller EU är roll tyvärr nu snarare att säga nej och inte att föreslå någonting nytt. Man bara motverkar alla de förslag som kommer. De förslag som vi har väckt här i kammaren, till exempel om en flygskatt, säger regeringen nej till. Det vill man inte ha. Man vill inte pröva det sättet. Det har kommit förslag om en skatt på bunkerolja för internationell sjöfart, som är obeskattad. Även där säger regeringen nej. Det är man inte intresserad av. Skatt på finansiella transaktioner har nu lyft upp som en möjlighet. Vi har sagt att vi tycker att det är intressant att införa det. Vi tycker inte att pengarna ska gå till EU:s budget, utan vi tycker att de ska användas just till klimatfinansiering. Men regeringen, med i spetsen, säger nej. Det är inte intressant. Vi har pratat om inkomsterna från handelssystemet för utsläppsrätter i EU när man auktionerar ut dem. De skulle kunna användas som finansiering. Men regeringen säger nej. Det räcker inte med vackra ord. Det räcker inte att säga att man tycker att klimatfinansiering är viktigt. Någonstans måste man också komma med initiativen, komma med åtgärderna och komma med förslagen. Då vill jag fråga : Vad är det för förslag som ni har drivit? När har ni drivit förslag för att få fram de pengar som det handlar om, ? ser vi i hur och har gått in på mötet och lagt pengar på bordet och sagt: Det här är vi beredda att bistå med för att man ska kunna lösa den konflikt som finns. har även där varit passivt. Man kommer inte med några åtgärder. När kommer de pengar som har utfäst sig att komma fram med? Och vilka former är det som regeringen aktivt föreslår? 55 Finansminister (M): Låt oss till att börja med slå fast tre saker! För det första är världens ledande klimatfinansieringsland. är det land som per capita ger störst klimatfinansieringsbidrag. Det framgår med all önskvärd tydlighet i de genomgångar som har gjorts av EU:s bidrag till den gemensamma klimatfinansieringen. Inget land ger mer per capita än . Eftersom vi har hållit i det arbetet kan jag också slå fast en annan sak. Vi har nämligen redan lagt fast att pengarna ska betalas. har vi inte någon offentlig redovisning över hur det ser ut för alla andra länder. Men jag kan garantera och jag tror inte att någon kommer att ifrågasätta det att det är rätt många länder som inte har lagt fast de pengar som de har utlovat. ger mest per capita. Det är den första utgångspunkten. Den andra är att de flesta undersökningar visar att också är världsledande när det gäller att minska koldioxidutsläppen och förena det med god tillväxt. Det är vi därför att vi är de som har mest förnybar energi och mest klimatskatter, och vi är de som allra tydligast har gått in i handels- och omställningssystem. Vi är pionjärer när det gäller koldioxidskatt, gröna certifikat, andra marknadsbaserade lösningar och för den delen flexibla mekanismer. Det tredje vi ska slå fast vid sidan av att vi är ledande i världen när det gäller klimatfinansiering och att minska koldioxidutsläpp är att vi också är ledande i arbetet. har hållit i finansieringsarbetet inom EU. Där har det svenska haft ordförandeskapet. Det är därför jag med stor tydlighet kan säga att vi har en ledande roll i detta. Det var under det svenska ordförandeskapet vi drev de här frågorna framåt på EU-sidan. Klimatfrågan är naturligtvis central. Det är därför som vi har lagt så mycket energi på den och jobbat så mycket med den, och det är därför som vi tillför så mycket medel till den. Vi ser nu i de rapporter vi får om issmältning i , ökenspridning och ökad väderoro att klimatfrågan är akut och att det är nödvändigt att vi åtgärdar den. Och det gör vi i . Vi kan vara stolta över . Vi ska inte ge intryck av att halkar efter här. Vi har en CO2-skatt som är högre än i något annat land. Vi är med i handelssystemen. Vi har inte minst under förra mandatperioden plockat bort stora undantag, till exempel det mest bisarra, nämligen dieselnedsättningen, som både och stödde, för jordbruket. Vi har också satsat på flexibla mekanismer för att underlätta för utvecklingsländerna att bygga om sina system. jag har varit finansminister har biståndsutgifterna ökat från 28 miljarder till 35,8 miljarder , en ökning med nästan 8 miljarder. Under de ekonomiska krisåren har vi alltså ökat biståndet kraftigt. Det är mycket få länder i världen som kan säga det. Det finns inte något land som uppfyller enprocentsmålet vid sidan av . Det är därför uppenbart att vi har kunnat tillföra resurser i klimatarbetet utan att ta av det befintliga biståndet. I ett land med den goda ekonomiska politik som vi har, med starka offentliga finanser och god tillväxt, växer bruttonationalinkomsten, och på det sättet tillför vi medel till biståndsarbete och klimatarbete. Det är få saker jag är så stolt över som att vi har kunnat öka biståndsanslagen när nästan alla andra har skurit ned dem. När man sitter på de internationella mötena, om det så gäller klimatfinansiering eller fattigdom och akut svält på , är det som står längst fram tillsammans med de övriga nordiska länderna. Det ska vi vara stolta över! Vi ska inte ge intrycket av att drar benen efter sig, för så är det inte. I världsbankssammanhang, i fondsammanhang och i klimatarbetet är alltid bland dem som satsar mest per capita och som har störst vilja att agera. tillsammans med , och har all anledning att vara stolta över att vi kan kombinera välfärd, tillväxt och ansvar för klimatutvecklingen. 56 (V): Finansministern är engagerad och slår sig för bröstet över hur bra den är och att vi är världsledande i olika avseenden. Men han svarar inte på frågan om han kan precisera vilka av de åtgärder som har lyft upp som han tycker är viktigast och på vilket sätt han vill verka för att de genomförs. Jag hoppades att finansministern skulle kunna vara lite tydligare när det gäller detta. Förhoppningsvis kan regeringen bli tydligare när miljöminister kommer tillbaka från klimatmötet i . Kanske kan det bli ett ämne för en ny interpellation i den här frågan. Den andra delen i min interpellation handlade om att klimatbiståndet skulle vara additionellt, det vill säga inte tas från det ordinarie biståndet. Det framgår av svar, menar jag, att regeringen tummar på detta synsätt eftersom det utgår från FN:s rekommendation om av bni i bistånd i stället för det egna åtagande som gjort om . Det tycker jag faktiskt är svagt. , som i dessa eurokristider berömmer sig av att ha EU:s starkaste finanser, borde kunna avhålla sig från sådan bokföring. Jag har också fått tillgång till en beräkning gjord på som anger att av de som regeringen avsatt kommer drygt 5 miljarder från det ordinarie biståndet. Endast knappt 3 miljarder, eller drygt en tredjedel, är reella så kallade additionella medel. Det borde vara , finansministern. Jag vill återkomma till min fråga om skatt på flygbränsle som inte svarade på. Håller inte med mig om att det är alldeles orimligt att flygbränsle inte beskattas? Flyget måste naturligtvis bära sina miljö- och klimatkostnader, och en beskattning av flygbränsle åtminstone på samma nivå som för vanliga bränslen för fordon borde vara en självklarhet och generera stora intäkter. lät jag göra en beräkning av effekterna på biljettpriserna på flyget om flygbränslet vore beskattat som vanlig bensin till bilar. Om jag kommer ihåg rätt skulle det innebära en prishöjning på eller kanske en tusenlapp på en vanlig flygresa till eller tur och retur kännbart men inte helt orimligt, enligt mig. Hur ser finansministern på skattefribrevet på flygbränsle? Är beredd att verka för en ändring? 57 PER (MP): är bra på att slänga sig med siffror för att få det att låta som att allt är frid och fröjd och precis som det ska vara. Att säga att inget land ger mer är kanske inget överbetyg åt , eftersom det är alldeles för dålig nivå på de andra länderna. Sedan är det uppenbarligen så att alla som sätter sig in i den här diskussionen vet att pengar tas från biståndet med den borgerliga regeringen. Vi från ägnade enormt stor kraft under det samarbete vi hade med den socialdemokratiska regeringen att få upp biståndsnivåerna just till . Det var aktiva beslut som vi fick kämpa för i varje budget. Den sittande regeringen har inte fattat några sådana beslut. Den ökning talar om är bara en ökning för den generella tillväxt som varit. Därav följer att man får en ökning av biståndsbudgeten, eftersom vi har satt det som en viss procent av bruttonationalinkomsten. Men de aktiva besluten som regeringen har fattat handlar snarare om att urholka biståndet. Det handlar om att ta biståndspengar och använda dem till diverse olika saker, till exempel flyktingmottagning och också klimatinsatser i andra länder. Tror på allvar att det är ett sätt att få de fattiga länderna att gå med på bindande avtal att säga att vi tar bort biståndspengar från er men ger i form av klimatinsatser i era länder? Då ska alltså alla vara lyckliga och glada och beredda att gå in och ta på sig utsläppsminskningar. Det är nog få bedömare som delar optimism i den frågan. slår sig också för bröstet över att vi har minskat utsläppen i . Det har vi gjort tidigare, och det är väldigt glädjande, men de flesta bedömare säger att det beror på de insatser som gjordes i form av till exempel höjda miljöskatter. Det här har jag och debatterat här i kammaren förut. Han kritiserar oss nu för att vi föreslår miljöskattehöjningar, men han tar gärna åt sig äran av att vi har minskat utsläppen i . ser vi dessutom hur koldioxidutsläppen i med all sannolikhet ökar under det här året, så det kanske är ett farligt argument som ska fundera på att inte använda sig av. Det är intressant att inte svarar på frågan. Vi ser att man har tagit på sig ett löfte i , men man kommer inte med något svar på hur det ska finansieras. Vilka åtgärder är det föreslår för att få fram dessa pengar? Jag vill gärna ha svar på den frågan. 58 Finansminister (M): Låt mig till att börja med påpeka för att jag inte har slagit mig för bröstet å regeringens vägnar utan å vägnar. Det är naturligtvis så att en del av klimatpolitiken är det som tidigare regeringar har gjort. Regeringen , regeringen , regeringen och regeringen har ett samlat ansvar för att vi har byggt upp de här systemen. CO2-skatten går tillbaka . Handelssystemet har vi kommit in i via EU. Gröna certifikat är ett utmärkt system som ofta framhålls i de internationella sammanhangen som ett marknadsbaserat system för att driva fram omställning i energiproduktionen. Jag använder ofta det som ett utomordentligt bra exempel för andra att följa. Men den här regeringen har också fortsatt att förstärka klimatpolitiken. Det är nu vi ser vindkraftsexplosionen. Det har varit en dramatisk ökning av energiproduktionen via vindkraft under den här regeringens år. Det tycker jag är jättebra. Ju mer vindkraftsel vi kan producera desto bättre, när den är samhällsekonomiskt lönsam. När det gäller klimatfinansieringen vill jag ändå säga att vi ger mest per capita. Vi har lett arbetet med att ta fram klimatfinansieringen i EU. Det är svenska tjänstemän som har lett de arbetsgrupperna. Vi har dessutom gett de pengar som vi har lovat, vilket i det sammanhanget är rätt häpnadsväckande när man ser hur en del andra agerar. Vi gör det vi säger att vi ska göra. Ska vi leverera pengar så gör vi det. Då fattar vi riksdagsbeslut om detta. På samma sätt har vi faktiskt tagit bort de märkliga undantagen för CO2-skatten på bland annat dieseln inom jordbruket. Det var jättemärkligt att man under den förra regeringen införde ett undantag gällande CO2-skatten för just diesel. Det har vi börjat trappa av, och det kommer naturligtvis att fortsätta . Det är inte så att är bra för att den här regeringen har gjort allt rätt. är bra för att vi konsekvent har bedrivit klimatpolitik. Men den här regeringen har också tillfört viktiga saker som gör att vi till exempel nu ser en vindkraftsexpansion. Vi har tagit fram klimatfinansiering, och vi har plockat ned de här undantagen. Låt mig ta det här med biståndet igen. Jag förstår att hade tuffa förhandlingarna med Socialdemokraterna om biståndet. Jag kan berätta exakt hur många minuter jag har förhandlat med under de jag har varit finansminister. Inte en minut! Vi har aldrig haft en förhandling om biståndsmedlen oss emellan, för vi håller oss till att det ska vara av bruttonationalinkomsten. Det har vi satsat , och det kommer vi att fortsätta att satsa , för det är en bra ambition att vi ska ha pengar till bistånd. Jag tycker att det är jättebra att jag kan åka till världsbanksmöten och andra sammanhang och vara en av de finansministrar som har mest pengar i plånboken att satsa på bistånd och klimatutveckling. Det är jag stolt över. Det tycker jag är jättebra. Låt oss då prata om några av alternativen till finansiering. Det är helt uppenbart när det gäller två saker som nämner att vi rimligen måste hitta internationella överenskommelser. Det ena är sjöfarten. I är sjöfarten den kanske mest underbeskattade av alla sektorer. Trots det finns det partier som till och med talar om tonnageskatt. Men låt oss konstatera att vi inte har inkomstskatt, vi har inte arbetsgivaravgifter och vi har ingen energi- och koldioxidbeskattning på sjöfartssidan. Det där liknar många andra länder. Vi skulle naturligtvis göra saken värre om vi införde ett tonnageskattesystem. Då skulle man också kunna flagga ut alla skatteskulder ur . Men så länge vi har det nuvarande systemet är sjöfarten skattemässigt väldigt gynnad. Det är klart att en bred uppgörelse, så att även den olja man kör båtar med belastas med koldioxidbeskattning, vore väldigt bra. Det är inte rimligt att vi har skattebefriade sjötransporter. Samma sak gäller naturligtvis flygbränsle. Men det måste bygga på en bred internationell överenskommelse. Annars skattar vi bara bort verksamheter från . Skulle man kunna nå en bred överenskommelse kring sjöfarts- och flygbränsle vore det naturligtvis ett steg framåt. Det är vi ju, om vi ska vara realistiska, väldigt långt ifrån. 59 (V): Jag välkomnar finansministerns uttalande om beskattning av sjötransporter och flyg och hoppas att finansministern också driver det här hårt i olika internationella sammanhang. Där har finansministern mitt och stöd. När det däremot gäller den additionella klimatfinansieringen, en finansiering utöver det ordinarie biståndet, går inte finansministerns siffror ihop, tycker jag. Han försvarar ett bistånd på , men i svaret säger han att regeringens stöd till finansieringen av klimatinsatser ligger över det internationella åtagandet om . Om anser att det som är är additionellt blir det helt klart lätt att kalla vanligt biståndsmedel för additionellt. Det tycker inte jag duger. Vi har nåtts av rapporter från om eurokrisen , där euroländer och tydligen även tänker pytsa in kanske som stöd till IMF i syfte att rädda bankerna i EU. Här har egentligen ett val. Vill vi avsätta riktiga additionella medel utöver enprocentsmålet till utvecklingsländernas klimatarbete för att åtgärda effekterna av den rika världens tidigare synder som påverkar utvecklingsländerna eller ska vi använda pengarna det är ju ungefär samma storleksordning för att hjälpa det kapsejsande europrojektet? Det valet tycker jag borde vara lätt i det långsiktiga perspektivet. Den här debatten skulle som sagt ha förts före Durbanmötet för att förhoppningsvis, kanske orealistiskt, påverka regeringens agerande under Durbanmötet. Det finns anledning att återkomma till de här sakerna. Lyssna noga på rapporterna från Durbanmötet, finansministern, inte bara från miljöminister utan även från frivilligorganisationer som och till exempel, så får vi återkomma . Det måste bli slut på den internationella flygtrafikens fribrev från miljö- och klimatansvar. 60 Finansminister (M): Det är naturligtvis en självklarhet att sjöfart och flyg ska ha samma miljöansvar som andra transportnäringar. Det är inte rimligt att tänka sig att vägtransporter bär en betydligt högre börda än vad flyg eller sjöfart gör. Men det är lika uppenbart att detta måste hanteras via breda internationella uppgörelser. Det är lika orimligt att vi har skattebefrielse för sjöfart och flyg som att man hade dieselnedsättning för jordbruket. Därför är det väldigt bra att vi har börjat trappa ned de helt orimliga regelverk som den förra majoriteten införde. Additionalitet, addition och subtraktion jag är inte någon stor matematiker men såvitt jag förstår är det så att om man har 28 miljarder och ökar dem till 36 har man adderat. Såvitt jag förstår har man adderat i storleksordningen 8 miljarder. Jag kan inte dra mig till minnes något land som vi nu har haft har gjort den typen av breda satsningar på biståndsområdet. I det ligger naturligtvis att vi har följt alla de internationella konventionerna också när det gäller att tillföra mer klimatfinansiering. Det är inte så att det i de internationella rapporterna står: Särskilt vill vi framhålla att har fuskat sig till höga belopp i klimatfinansiering. Det är precis tvärtom. Det står genomgående att det är just som tillför medel, att det är just som först pledgar och att det också är som först lever upp till det vi har lovat. Det är den korrekta bilden av klimatansvar. Jag framhåller inte detta för att säga att den här regeringen har bytt kurs från de tidigare regeringarna utan så här har agerat och så här ska agera. Vi ska vara en global solidarisk nation som hjälper till i de här sammanhangen. Låt mig påpeka att jag har lite svårt för . De medel vi tillför IMF får vi ränta på, rätt betydande ränta. Det har vi gjort för , , , och en lång rad andra länder om vi går . Det gör vi därför att vi ska vara en del av ett fritt världshandelssystem, och vi måste vara en del av dem som tar ansvar för att det systemet ska fungera. Det ska naturligtvis alltid gälla, oavsett vilka länder det är som har bekymmer. Vi får återkomma till diskussionen om . Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2011/12:144 om RUT-avdraget 61 Finansminister (M): har frågat mig om jag är beredd att ompröva min inställning till RUT-avdraget. RUT-avdraget är en viktig del i regeringens politik för att minska utanförskapet och få fler i arbete. Ska kunna möta de långsiktiga utmaningar som väntar krävs en varaktigt ökad sysselsättning. Det huvudsakliga syftet med RUT-avdraget är att skapa nya arbetstillfällen. Avsikten är att även bidra till att arbete som tidigare utfördes svart ska omvandlas till vitt marknadsarbete och att kvinnor och män ska kunna kombinera familjeliv och arbetsliv på lika villkor. Sedan RUT-avdraget infördes har branschen mångdubblats. Antalet personer som får avdraget ökar och efterfrågan på tjänsterna växer. Många nya företag har startats och antalet anställda personer har ökat kraftigt. Av och och och framgår att RUT-avdraget har bidragit till att svartarbete har omvandlats till vitt och att acceptansen för svartarbete har minskat. Även rapporten från visar att RUT-avdraget har medfört att konkurrensen från den svarta sektorn har minskat. Det finns alltså mycket som tyder på att reformen har haft positiva effekter på flera plan. Jag är därför inte beredd att ompröva RUT-avdraget. 62 (S): Jag har i en interpellation ställt frågan till finansministern huruvida han är beredd att ompröva sin inställning till avdrag för hushållstjänster, och jag ber att få tacka finansministern för svaret. Ett särskilt tack också för att finansministern på ett föredömligt sätt svarar tydligt på frågeställningen. Även om jag har haft det hedervärda uppdraget att vara ledamot av har jag insett att raka och tydliga besked inte riktigt är något som är bortskämd med. presenterade rapporten och smutsiga trosor. I sin rapport visar man att skattereduktionen för hushållstjänster, det så kallade RUT-avdraget, inte har lett till att göra den svarta marknaden för städhjälp vitare. infördes skattereduktion för hushållsnära tjänster, det så kallade RUT-avdraget, med syftet att etablera en ny marknad, skapa sysselsättning, motverka svartarbete och främja jämställdhet. uppger att har gått från den svarta till den vita marknaden. bekräftar och visar att en minskning av utbud och efterfrågan på de svarta tjänsterna inte har infunnit sig. Det var ett viktigt argument för att införa RUT-avdraget. Det argumentet faller platt till marken. Studien visar att de olika marknaderna i stället fungerar parallellt. Som köpare av hushållstjänster vet man inte riktigt om den som utför tjänsten arbetar svart eller vitt, även om man betalar vitt till den som utför tjänsten. Priserna på de vita hushållstjänsterna har naturligtvis sjunkit eftersom staten bidrar till att hålla priserna nere. Det har i sin tur också lett till att priserna i den svarta sektorn har sjunkit. Beteendena i de svarta och i de vita delarna beror på vad köparen är beredd att betala, utan det handlar också om arbetstagarens brist på tillträde till arbetsmarknaden i kombination med köparens särskilda önskemål på arbetskraften. På den informella och den svarta arbetsmarknaden förekommer helt andra problem än de som finns på den vita arbetsmarknaden, alltså problem som sexuella trakasserier, exploatering och otrygghet. Min uppfattning är att det är här som finansministern borde lägga krutet och se till att ett omfattande svartarbete blir vitt i stället för att som fortsätta att göra så att de som egentligen har råd att betala för hushållsnära tjänster blir nya bidragstagare. 63 Finansminister (M): Att vara politiker handlar om att förstå, uppleva och vara nära den verklighet som människorna lever i, att förstå hur villkoren är i våra storstäder där så många människor lever, att förstå och uppleva den vardag som människor som sätter sig i bilen och åker till jobbet har, att förstå och uppleva hur unga familjer försöker få ihop yrkesliv, ett jämställt familjeförhållande och de ambitioner som man har som förälder. Det är här som regeringens politik svarar mot den moderna tiden. Oförmågan att se utgångspunkterna i storstäder och arbete för unga familjer blir en sådan belastning för dem som säger nej och vill stoppa detta. RUT- och ROT-avdragen är mycket grundläggande förändringar för att få vår välfärdsstat att fungera. Välfärdsstaten bygger på att vi har relativt höga offentliga utgifter. Vill man inte som i , och köra med stora underskott måste man ha relativt höga skatter. Så ser det ut i , och så ska det se ut i också framgent. Höga skatter kostar väldigt många jobb. En skattekrona har en finansieringsbörda på någonstans mellan 1:50 och .