prot · GY0985 · 2011-04-08 00:00:00 — Än är den uppenbarligen inte här, kan jag konstatera. 9 Utbildningsminister (FP): hänvisar till att Teknikföretagen och teknikindustrin är bekymrade. Det är riktigt. När de såg de första siffrorna om att söktrycket på industritekniskt program gick ned, och kanske några andra av de yrkestekniska programmen, uttryckte de en stor oro i tidningen. Den var blixtsnabb att hänga på för att utnyttja mot mig. Jag har varit i kontakt med Teknikföretagen. De har upptäckt att söktrycket till teknikprogrammet, det vill säga den nya fyraåriga gymnasieingenjörsutbildningen, ökar kraftigt. Jag lovar att de är lyckliga över detta. Detta har de kämpat för. De är inte längre så bekymrade. Sedan får vi se hur siffrorna utvecklar sig. Detta är något som uppskattas i industrin. Det var Teknikföretagen som tillsammans med mig överlade om detta och kom överens om formerna för den nya fyraåriga gymnasieingenjörsutbildningen, och vi hoppades att den skulle bli en succé jämfört med den katastrof som skedde i den socialdemokratiska gymnasiereformen för gymnasieingenjörsutbildningen. Man tänkte att alla ska jobba i tjänstesektorn och att det inte behövs industriutbildningar längre. Den återinförda gymnasieingenjörsutbildningen är det enda program där det är angeläget att söktrycket ökar. resonemang är lite lustigt. Han vill gärna att fler ska välja yrkesprogram. Sedan kommer han fram till att fler borde välja teoretiska program också. Men, ursäkta, hur ska det gå ihop? Det finns elever . Om andelen som läser yrkesprogram ska öka och andelen som läser teoretiska program ska öka måste vi ha elever. Hur ska det annars gå till? Vi talar om andelar. Om vill öka attraktionskraften i yrkesprogrammen så att det blir fler som går där tappar gymnasieingenjörsprogrammet igen. Det är svårt att exakt sätta upp mål för hur många som ska rekryteras till ett visst program. Det finns 20 gymnasieprogram. Att säga att exakt 3,3 är det optimala går inte. Och många utbildningar är ganska generella. Men att vi ser att gymnasieingenjörsutbildningen ökar kraftigt igen i de preliminära siffrorna är fantastiskt, om det står sig. Det är självklart att det sker något på bekostnad av de yrkestekniska programmen. Det var helt förutsägbart att detta skulle ske om vi fick en ökning på ingenjörsprogrammet. Det är inget att stå här och vara bekymrad över. Det är något som svensk industri har längtat efter. Sedan är det detta att när vi nu återinför ekonomiprogrammet tar det en del elever från handel och administration. Vad är problemet med det? Kan inte gå upp och berätta vad det är han är så otroligt bekymrad över? säger att yrkesprogrammen tappar. De stora tappen har tre förklaringar. Det ena är att medieprogrammets utbildningar flyttas till den teoretiska sektorn, och det är bara en bokföringsfråga i statistiken. Det andra är att yrkestekniska elever går över till tekniskt program för ingenjörsutbildning. Det tredje är att det nya ekonomiprogrammet tar en del elever från handel och administration. Det är de tydligaste synliga förändringar som sker. Det innebär sammantaget att om man bokför på yrkesförberedande och studieförberedande flyttas en del elever från den ena kolumnen till den andra. Vari ligger problemet, ? Berätta gärna det i nästa inlägg! 10 (S): Det är en intressant debatt, särskilt tonläget och aggressiviteten i inläggen. Om jag börjar i ett annat tonläge kan jag avsluta med lite polemik. Det finns stora problem i gymnasieskolan , med kvaliteten och även med hur många som fullföljer gymnasieutbildningen. Därför var det väldigt angeläget med en ny gymnasiereform. Vi hade förberett en gymnasiereform, Gy 2007, och regeringen sade inför valet att man inte skulle göra så stora förändringar av den men vissa förändringar, där högskolebehörighet kanske var en sådan fråga. Men man skulle fullfölja den. Vi var förvånade, ska jag säga, när man sköt den till Gy 2011. Vi hade gärna sett att lärlingsutbildningen hade kommit i gång i enlighet med Gy 2007 redan tidigare, så hade vi fått lärlingsutbildningar på bred front. Jag hade gärna sett att de yrkesråd som föreslås hade kommit i gång ännu tidigare för att staga upp verksamheten på de yrkesförberedande programmen. Kopplingen mellan näringsliv och yrkesprogram är oerhört viktig, både för kvaliteten och för utvecklingen av yrkesprogrammen. Vi kommer att komma tillbaka till den gymnasiala lärlingsutbildningen i en debatt om en ny proposition från regeringen som gäller vissa kvalitetsfrågor om gymnasial lärlingsutbildning, där vi kommer att redovisa fler förslag för att verkligen garantera kvaliteten i lärlingsutbildning än vad regeringen har föreslagit. Det finns saker och ting som är bra som vi är överens om och som är viktiga att utveckla i svensk gymnasieskola, inte minst för att garantera kvaliteten. Men den här debatten handlar om söktrycket till yrkesförberedande program. Det är otroligt hur regeringen slingrar sig om en orm i debatten för att slippa diskutera om det är ett problem att färre söker yrkesförberedande program. Jag kan ha missförstått regeringen, men jag trodde att en av ambitionerna var att höja statusen och kvaliteten på de yrkesförberedande programmen så att fler elever skulle välja det. Jag kan ha missförstått det. Ni kanske hade en annan ambition, att färre skulle välja yrkesförberedande program . Det hörde jag aldrig skolministern säga i de två senaste valrörelserna, men det är möjligt att det var på det sättet. Jag tycker att vi kan ha en hög målsättning för fler att gå till högskolan vi borde ha ett 50-procentsmål. börjar bli en medelmåtta när det gäller elever som väljer högskolan. Men det handlar inte om att begränsa elevernas valmöjligheter. 11 Utbildningsminister (FP): Det övergripande målet med förändringen av yrkesprogrammen är att fler ska gå ut gymnasiet med yrkesexamen. Det är en tredjedel av de elever i det nuvarande gymnasiet som har valt yrkesprogram som hoppar av, slås ut eller möjligen går färdigt men blir underkända i slutänden. De når inte målet därför att yrkesutbildningarna har varit alltför akademiserade. Detta är det uttalade målet, inte nödvändigtvis att fler ska söka in men att av dem som söker in ska fler gå ut och inte hoppa av. Gymnasieskolans yrkesprogram under socialdemokratisk regim har i praktiken blivit en stor utslagningsmaskin. Det var därför vi rev upp Gy 2007, för den tog inte tag i detta grundläggande problem. Ni tyckte att även de lärlingar som är så skoltrötta att de inte orkar vara i skolan speciellt mycket ska tvingas läsa in högskolebehörighet. Det hade givetvis blivit fiasko. Några hade klarat av det, men väldigt många ungdomar hade hoppat av. Jag är ute och besöker många lärlingsutbildningar och lärlingselever . De har valt detta därför att de är intresserade av att lära sig ett yrke och tycker att det är fantastiskt. De är i regel väldigt skoltrötta. Tvingar du dem att läsa in högskolebehörighet, , kommer de att misslyckas. Detta är ett av skälen till att har högre ungdomsarbetslöshet än de flesta jämförbara länder. Det är på grund av att ni har lagt upp gymnasieskolan på det sättet. Det konstateras också i en forskningsrapport av att det är så. Den övergripande målsättningen har varit att färre ska slås ut från gymnasieskolan. Då är det så att en del av dem som går yrkesprogram kan läsa in högskolebehörighet, och klarar det alldeles utmärkt, och de får möjlighet att göra det. Sedan är det en del som med den nya programkonstruktionen nu väljer att söka in på de nya teoretiska programmen den nya gymnasieingenjörsutbildningen och ekonomiskt program. Om vi nu ökar antalet ingenjörer som går ut svenska gymnasieskolan är det fantastiskt och ingenting att stå här och vara ledsen över. Det bekräftas dessutom av teknikföretagen, som hänvisade till. Jag ser fram emot att vi kan fortsätta den här diskussionen när vi har något fastare underlag att stå på. Alla inlägg här, inklusive mina egna, har byggt på mycket preliminär statistik, och det kan visa sig att det ändras när det kommer slutliga siffror. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellation 2010/11:291 om övergångsregler för lärarlegitimation 12 Utbildningsminister (FP): har frågat mig vilka grupper av lärare som jag avser ska beröras i arbetet med särskilda övergångsregler då lärarlegitimation införs och huruvida jag har tagit initiativ till att ta reda på hur många lärare som kommer att beröras av övergångsreglerna. Slutligen undrar när jag avser att presentera dessa övergångsregler. Lärarlegitimation införs för att det är mycket viktigt att lärare har rätt utbildning. Legitimation bidrar till att höja kvaliteten, och därmed resultaten i skolan, och till att höja läraryrkets status. Jag vill inledningsvis betona att jag precis som anser att det är angeläget med övergångsbestämmelser vid införandet av lärarlegitimation. Vissa övergångsbestämmelser är beslutade , och presenterade jag det som ska gälla för de lärare som saknar en behörighetsgivande examen för lärarlegitimation och som påbörjat en äldre lärarutbildning men aldrig slutfört den. Det finns en mindre andel lärare som redan har fullföljt en äldre lärarutbildning men som av någon anledning inte har begärt att få ett examensbevis. Merparten av den gruppen har dock inte fullföljt lärarutbildningen utan är i behov av viss kompletterande utbildning. Precis som skriver har skolväsendet inte råd att tappa kompetenta lärare, men det är viktigt att uppfylla krav på examen för att få en legitimation. Den inriktning som jag har presenterat innebär att den som har påbörjat en äldre lärarutbildning ska kunna få en äldre examen om han eller hon uppfyller de examenskrav som gällde vid tiden för utbildningen. Det kommer även att bli möjligt att genomgå kompletterande utbildning för att få en äldre examen. Avsikten är att ingen ska behöva komplettera sin utbildning med mer än vad han eller hon saknar i sin äldre utbildning, att man till exempel behöver gå en helt ny utbildning därför att man saknar lite grann av en äldre utbildning. Utgångspunkten är att tidigare studier och arbetslivserfarenhet, precis som , ska beaktas och att de kompletterande studierna ska upplevas som både motiverade och relevanta. För lärare som saknar lärarexamen och därför behöver kompletterande utbildning initierade regeringen en utbildningssatsning kallad , vilket åtta universitet och högskolor ansvarar för i . Denna satsning har varit mycket framgångsrik, och med anledning av budgetpropositionen beslutade att kraftigt utöka satsningen, från till . Genom kommer ett stort antal lärare som saknar lärarexamen att ha möjlighet att få vidareutbildning för att uppfylla kraven för en behörighetsgivande examen. Denna satsning kommer att stå öppen även för lärare som behöver komplettera till en äldre examen. Självklart kan kompletterande kurser även fortsättningsvis läsas vid övriga lärosäten om så är önskvärt och möjligt. Det finns ett stort behov av kvalificerad personal i skolan, och därför omfattas samtliga grupper av lärare som berörs av legitimationskravet av möjligheten att få en äldre examen. Slutligen vill jag betona att vi med dessa åtgärder fortsatt ställer höga krav på den som undervisar. Inom bara räknar vi med att det kommer att finnas fler lärare som uppfyller behörighetskraven i den svenska skolan. Målsättningen måste vara att alla elever ska undervisas av väl utbildade och väl kvalificerade lärare. 13 (MP): Låt mig börja med att tacka utbildningsminister för svaret. I sitt svar angav utrikesministern alldeles att han precis som jag anser att det är angeläget med övergångsbestämmelser vid införandet av lärarlegitimation. Jag har noterat att regeringen nu presenterar en behörighetsförordning. Ett glädjande besked är att fritidspedagoger också får sin behörighet reglerad. Men behörighetsförordningen är en sak och övergångsreglerna en annan. Därför kvarstår frågan: Varför lade inte regeringen fram övergångsreglerna i sin proposition när den lämnades över till oss i utbildningsutskottet? Hur kommer det sig att de orosmoln som vi har sett och pekat på inte har tagits på allvar förrän utbildningsministern i medierna ställs inför frågan? Utbildningsminister hade världens möjligheter att lämna över övergångsregler i sin proposition till utskottet och på så sätt undvika att tusentals lärare blir oroliga över om de omfattas av övergångsregler eller inte. Behörighetsförordningen, som regeringen nu har presenterat i efterhand, hjälper huvudmän och rektorer att räkna ut vilka åtgärder för kompetensutveckling som behövs för att fler ska klara av att komplettera. Det är bra. I sitt svar säger utbildningsministern att avsikten är att ingen ska behöva komplettera sin utbildning med mer än vad han eller hon saknar i sin äldre utbildning. Det är en nyhet och ett glädjande besked som jag välkomnar. Bara det i sig kommer att minska oron hos en del lärare. Min interpellation bestod av tre frågor. Jag har fått svar på en av dem men inte på de andra två. Därför ska jag försöka upprepa de andra frågorna i hopp om att få svar av utbildningsministern. När ämnar ni presentera övergångsreglerna i sin helhet? Det ni har presenterat är tankar och avsikter. Jag vill veta: När kommer övergångsreglerna konkret i sin helhet? Den andra frågan, som jag har ställt i interpellationen, är: Hur många lärare är det som omfattas av detta? Det vore intressant att få veta om ni har gjort någon undersökning om detta. Vet ni om det är 500 eller 50 000 som omfattas av detta? 14 Utbildningsminister (FP): Det verkar som om är nöjd med det materiella innehållet i mitt svar. Då är jag glad om vi får en enig riksdag kring detta, även om frågan inte ska prövas av . inskränker sig fråga till när regeringen kommer att klubba beslutet, på vilket torsdagssammanträde det kommer att ske. Det kan jag inte riktigt exakt svara på, men det sker . Jag har gett besked till hela sektorn om hur reglerna kommer att se ut. Precis som säger uppfattar sektorn nu vad man ska rätta sig efter. Det kommer att bli så här. Sedan är det en viss formell och byråkratisk process innan det kan klubbas på ett regeringssammanträde, men det kommer att ske . Bakgrunden till att det presenteras nu och inte i samband med beslut om lärarlegitimation är att det hänger samman med behörighetsförordningen. Det är först när man mer i detalj kan säga En lärare i engelska behöver det och det för att vara behörig och legitimerad och så vidare som man vet vilka krav det ställs på övergångsreglerna. Hur många lärosäten kan åta sig att utbilda enligt engelska kursplanen års läroplan och så vidare? Det är ju inte oproblematiskt för lärosätena att börja utbilda enligt äldre examensbestämmelser som är avskaffade . Vi väljer ut ett antal lärosäten som får göra detta. Övergångsreglerna hänger samman med behörighetsreglerna. Jag skulle gärna önska att alla beslut kunde fattas med tidigare varsel än vad det sker. Men det hänger ihop med detta, och det är därför vi har varit tvungna att invänta behörighetsförordningen. Hur många handlar det om? Ja, jag ska vara ärlig och säga: SCB:s statistik är det bästa vi har, men sanningen är att den är väldigt otillförlitlig. Den bygger på vad rektorer och skolassistenter rapporterar in. Vad som har varit behörighetskrav historiskt har varierat, och ibland har det varit luddigt. Vår bedömning är att det i grova drag är av grundskollärarkåren och av gymnasielärarkåren som kan behöva kompletteringar på olika sätt. Då räknar jag i och för sig in yrkeslärarna på gymnasielärarsidan. Det är alltså en betydande del av lärarkår som inte uppfyller kraven för lärarlegitimation utan behöver komplettera på olika sätt. Jag vill egentligen inte vara mer exakt än så. Jag vill göra stor reservation för siffran. I SCB:s tabeller finns siffran med decimaler. Men jag vet hur osäkert underlaget egentligen är, så jag är väldigt försiktig med att kvantifiera. Det handlar dock om väldigt många lärare så är det. Det krävs alltså en ganska stor insats från högskolesektorn för att åtgärda detta. 15 (MP): En annan grupp som utbildningsministern tog upp i sitt svar och som ska omfattas av de nya övergångsreglerna är personer som har läst färdigt på en lärarutbildning men som av någon anledning inte har tagit ut sitt examensbevis före . Denna grupp personer har förvägrats rätten att få ut sitt examensbevis. Problemet har varit känt för myndigheterna och känt för regeringen. Men det har inte åtgärdats. , , uppmärksammades problemet av programmet , där man tog upp förskoleläraren ihärdiga försök att få ut sitt examensbevis. Först då reagerade regeringen inte efter många års påtryckningar från lärare som inte har kunnat få ut sitt examensbevis. Det hade, fru talman, varit intressant att få höra från utbildningsministern varför regeringen reagerar först när medierna uppmärksammar problemet och inte när personerna själva år försöker få ut sitt examensbevis. Det är det ena. Det andra är den fråga som utbildningsministern berörde i sitt tidigare anförande, antalet lärare som berörs av övergångsreglerna. Enligt Statskontoret kan det vara 40 000 lärare som omfattas av övergångsreglerna. De berör alltså en stor lärargrupp. Även här är det först när ni ställs inför frågorna från medierna som ni pratar om övergångsregler inte när ni lämnar er proposition till eller när oppositionen frågar efter övergångsregler. Jag noterar att det var först i Aktuellt den 1 eller , när ni ställdes inför frågan, som ni kom med svaret att ni kommer med övergångsregler. 16 Utbildningsminister (FP): Jag vet egentligen inte riktigt vad frågan handlar om. Jag säger att övergångsreglerna hänger ihop med behörighetsförordningen. De har därför kommit . Det var väl tänkt att det skulle komma ytterligare , för det var egentligen inte klart, men när jag ändå ställdes inför frågan i Aktuellt berättade jag att det kommer övergångsregler. Det är självklart att det behövs övergångsregler. Men hur de ska utformas hänger på hur behörighetsreglerna utformas. Övergången från äldre behörighetsregler till nya behörighetsregler avgörs av hur de nya reglerna ser ut, vilken typ av övergångsbestämmelser som behövs. Det är helt självklart att det hänger ihop. Varför det inte kunde komma tidigare är därför att det hänger på behörighetsförordningen, som var planerad . 17 (MP): Jag ville med mina frågeställningar visa att er politik bygger på hastverk. I stället för att se problemet , se att det kan uppstå problem och att det kan beröra en stor grupp lärare på ett negativt sätt, och försöka åtgärda det i förväg reagerar ni först när lärarkåren börjar skrika att det är stort problem och när det uppmärksammas i medierna. Det är det jag vill peka på, om ni inte har förstått det. 18 Utbildningsminister (FP): Jag förstod den insinuationen, men jag bestrider att så är fallet. Övergångsregler kan man konstruera först när man vet hur de nya skarpa reglerna ser ut. Det är först då man kan göra det. Övergångsreglerna är ju till för att reglera en övergång mellan en äldre reglering och en nyare reglering, och det är först när den nya regleringen är klar som man kan ta ställning till hur övergångsreglerna ska se ut. Det tror jag är helt självklart. Att jag presenterade det i Aktuelltstudion berodde ju på att jag var inbjuden för att diskutera problemet. Annars hade det kommit . Eftersom diskussionen handlade om detta valde jag att ge beskedet där. Men egentligen skulle det ha presenterats nu eller när jag gav de här beskeden. Jag tycker inte det är något märkligt. Sedan skulle jag naturligtvis ofta önska att alla de här beslutsprocesserna går mycket snabbare, så att allting är färdigt tidigare. Men att övergångsreglerna kan konstrueras först när den nya behörighetsförordningen är klar är för mig självklart. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2010/11:298 om anskaffning av lätt torped 19 Försvarsminister (M): har frågat mig om jag gör bedömningen att ärendet inte brådskar eftersom försvarsministern och regeringen dröjer med att agera. Bakgrunden till hennes fråga är Försvarsmaktens bemyndigande att anskaffa en ny lätt torped. I den försvarspolitiska inriktningsproposition som lämnades till anförde regeringen att den svenska undervattensförmågan ska vidmakthållas. Marinstridskrafterna ska ha en kvalificerad förmåga att utföra sin verksamhet i hela skalan från lågintensiva till högintensiva konfliktnivåer. Regeringen har fattat ett antal investeringsbeslut som berör materiel till försvaret, bland annat om nya ubåtar. Avsikten är att stärka vår försvarsförmåga och säkerställa en effektiv och långsiktigt hållbar verksamhet som är väl avvägd för moderna förhållanden. En central komponent av undervattensförmågan är tillgång till en lätt ubåtsjakttorped. Mot bakgrund av nuvarande och framtida taktiska krav samt begränsningen i systemets tekniska och taktiska livslängd behöver nuvarande torped 45 ersättas. bemyndigade regeringen att ersätta nuvarande torped. Regeringen har också fattat beslut om att en ny torped ska anskaffas. Därmed var alla nödvändiga politiska beslut fattade för att en anskaffning skulle kunna påbörjas. FMV har i detta ärende sedan inkommit med hemställan om undantag i lagen om offentlig upphandling till regeringen . Hemställan inkom och bereds inom . Regeringen anser undervattensförmågan vara central för svensk försvarsförmåga. Därför behandlas ärendet med hög prioritet. Materielanskaffning ska alltid utgå från Försvarsmaktens operativa behov. ska förses med ändamålsenlig, beprövad och tillförlitlig materiel av god kvalitet och mängd i förhållande till ställda krav och behov. 20 (S): Jag får börja med att tacka försvarsministern för svaret. Jag vill särskilt tacka för snabbheten i svaret. Snabbhet är annars inte vad som har karakteriserat regeringens agerande i just det här ärendet. Man kan snarare tala om senfärdighet. Med det, fru talman, antyder jag också att jag inte är helt nöjd med det här svaret. Min fråga till försvarsministern är ju om ministern inte anser att det brådskar med att ge FMV besked om upphandlingen av den lätta torpeden. Den frågan är föranledd av att vi inte kan se att regeringen har agerat i den här frågan. Jag anser nog att försvarsministern försöker försköna verkligheten en smula och därmed också skyla över bristen på handlande när han i sitt svar får det att låta som om historien om anskaffningen av den här lätta torpeden börjar med beslutet , budgetbeslutet. Dessutom, fru talman, vill han bara kännas vid en hemställan från FMV om att få direktupphandla den lätta torpeden och vi är rörande överens om att den har en stor betydelse för att Försvarsmakten ska kunna vidmakthålla sin undervattensförmåga. Sanningen är den att anskaffningen av en ny lätt torped har en längre historia som kan spåras i planerna på att utveckla och anskaffa systemet TMS, torped, mina och sensor, planer som man sedan skrinlade, i genomförandegruppens ståndpunkt att det förelåg behov av anskaffning av en lättare torped, i inriktningspropositionen, som också framgår av interpellationssvaret, och i eget uttalande här i kammaren under en interpellationsdebatt om att undervattensvapen och undervattenssensorer bör upphandlas på den internationella marknaden i befintliga system. Det är, fru talman, en historia som har sin början . har FMV inte inkommit med en hemställan utan två hemställningar om att få direktupphandla torpeden, och regeringen har inte svarat på någon av dem, om jag inte är alldeles felunderrättad. I sitt svar på min interpellation hävdar försvarsministern att alla nödvändiga politiska beslut är fattade för att påbörja anskaffningen av torpeden. Det svaret fick jag också vid en frågestund tidigare här i kammaren. Mot bakgrund av FMV:s båda hemställningar vågar jag hävda att så inte är fallet och att försvarsministerns och regeringens agerande för anskaffning av torpeden är otillräckligt. Jag skulle hellre kalla det en brist på agerande som har sin grund i ett ideologiskt tänkande om konkurrensutsättning och en övertro på marknadskrafterna.