prot · GZ0951 · 2011-12-19 00:00:00 — Hur kan det komma sig att ni inte har framfört detta? är vi inne i den andra halvan av mandatperioden. Ändå har vi en utbildningsminister som är frånvarande. Hur kan det komma sig? De gånger som du refererar till, , är de gånger han har blivit mer eller mindre tvingad att komma hit när vi har diskuterat interpellationer och enkla frågor. Vad gör ni för att se till att er utbildningsminister ska komma hit och lyssna på debatterna? 9 (M) replik: säger saker som inte är riktigt med sanningen överensstämmande. Jag minns två tillfällen som utbildningsministern har varit här när vi har haft debatt, och jag ser att mina kompisar här nickar. Han har verkligen varit här på debatter. När det gäller interpellationer är han tvungen att vara här; den uppfattningen kan jag dela. Jag har förtroende för att vår utbildningsminister väljer det som är viktigast för regeringen, för och för honom att vara på . Jag vet faktiskt inte vad det är, men jag har en tro på att han väljer det viktigaste. Mer har jag inte att tillägga. Även om inte tycker att han är delaktig i hur de socialdemokratiska ministrarna prioriterade kammaren vill jag tala om att det inte är sant att de var här mer än våra ministrar. 10 (V) replik: Jag skäms inte för att ha upplyst elever om effekten av regeringens uppdelade gymnasieskola. Däremot borde regeringen skämmas för att man urholkar yrkeselevernas utbildning. Dessutom gör regeringen det krångligare för just yrkeseleverna att få en komplett gymnasieutbildning. Det gör man i då vi har en hög arbetslöshet. Vi vet att gymnasieutbildning är oerhört viktigt för att ha en möjlighet på arbetsmarknaden över huvud taget. Vi hade en debatt här då vi pratade om studiestödet. Då nämnde jag att av dem som är arbetslösa och som saknar gymnasieutbildning är . Dessutom finns det inte tillräckligt med platser på komvux, och de som läser på vuxenutbildningen hamnar i en annan kvotgrupp, vilket gör det ännu svårare att vidareutbilda sig . Det är det här som borde bekymra sig över och skämmas över, om det är någon som ska skämmas. 11 (M) replik: Jag har säkert mycket som jag ska skämmas för i mitt liv. Det gäller både det som jag har sagt och gjort och det som jag inte har sagt och gjort. Men just detta har jag ingen anledning att skämmas för. Det finns politiker som tycker att det är okej att ljuga i den politiska debatten. Det tycker inte jag. Jag är fostrad till att tala sanning, och för mig gäller det även i politiken. Om man går på ett de tolv yrkesprogrammen får man i sju av dem inom ramen möjlighet till högskolebehörighet. I de fem återstående kan man genom att läsa till 100 poäng alltså 100 poäng av de 2 500 få möjlighet att göra det om man så önskar. För mig är det en lögn att då gå ut i debatten och säga att man inte kan få högskolebehörighet om man väljer ett yrkesprogram. Dessutom är det inte jag som ska skämmas mest för att vi har så många ungdomar som saknar gymnasieutbildning. Det är ju för att sätta stopp för det som vi har infört den nya gymnasieskolan. Det är den gamla gymnasieskolan som har lett till att så många som nu lämnar skolan utan att ha gymnasieutbildning. När det gäller vuxenutbildningen har vi , 2011, mer pengar än det någonsin har funnits där. , 2012, har vi näst mest pengar. Det finns stora behov, och det är behjärtansvärt att vi tänker på dem och gör allt vi kan. Men man kan inte säga att det är för lite pengar, för då har det funnits alldeles för lite pengar tidigare. 12 (V) replik: Jag undrar på vilket sätt det är en lögn att säga att yrkeselever inte inom sitt ordinarie program kan uppnå en högskolebehörighet. De får i många fall läsa ett utökat program. Varför ska just yrkeseleverna ha en längre och krångligare väg för att uppnå någonting som borde vara självklart, ? Det svarade du inte på. Detta är någonting som anses vara en lägsta nivå på arbetsmarknaden . Varför är det mindre viktigt att yrkeselever har samhällskunskap? Varför har de bara en tredjedel av svenska? Varför är det viktigt, och på vilket sätt är det en lögn att säga att det ser ut på detta sätt? Som gymnasieelev om man kommer ihåg den tid då man gjorde sitt gymnasieval ville man ha så breda möjligheter som möjligt. Man ville ha så många öppna dörrar som möjligt för framtida val. Ni har stängt i princip varenda en. Ni slänger in elever på yrkesprogrammen i en återvändsgränd. Och inte nog med det sedan säger ni: Ni kan läsa upp det där som ni missade på gymnasiet på komvux! Då har ni lagt till en kvotgrupp för eleverna om de ska vidareutbilda sig som gör det i princip omöjligt att gå vidare. På vilket sätt är det en lögn att säga att det är så här, ? självt säger att det skulle behövas 30 000 platser inom vuxenutbildningen. Ni lägger in 5 000. På vilket sätt är det en enorm satsning? I början av er regeringsperiod, 2006, skar ni bort en tredjedel av vuxenutbildningen. 13 (M) replik: Nej, när uttrycker sig på det viset ljuger hon inte. Men det är inte så hon har uttryckt sig om möjligheten att få högskolebehörighet. Varför gäller det just dessa utbildningar? Det beror på att det är vår uppfattning att många hoppar av gymnasiet för att de tycker att det är för mycket teori. Det är dessutom så att när de kommer ut på de jobb som vi hoppas att alla får, men som tyvärr inte alla får, säger de att de inte kan jobben tillräckligt. Därför har vi gjort en större satsning på karaktärsämnena. När det gäller kvotgruppen kommer de som läser in högskolebehörighet på komvux att hamna i samma kvotgrupp som de andra. När talade om hur kommunerna använder sig av fördelningen till skolorna vill jag säga att det 2011 enligt är tre fjärdedelar som använder sig av någon form av socioekonomisk fördelning. var det två tredjedelar. Kommunerna tar alltså sitt ansvar mer . Jag tycker dock inte att de tar det tillräckligt, men de gör det bättre. Sist men inte minst: Det är intressant att höra hur det står till i och på deras fritidsavdelningar. Som vet lika bra som jag är detta en fråga. Och vem är det som styr i ? Vi har inte styrt där , tyvärr. 14 (S) replik: Jag noterade att både och jag har högre förväntningar på utbildningsministern . Det är bra. Man kan fundera på vilka förväntningar regeringen har på prestationerna i gymnasieskolan. En av de reservationer som vi har i det här betänkandet handlar om hur stor andel av en ungdomskull som ska ha en fullständig gymnasieexamen. Regeringen har den fantastiskt ambitiösa målsättningen att gå från lite som inte har en fullständig gymnasieexamen till . Det är ingen dramatisk ambitionshöjning när det gäller andelen unga människor som har en fullständig gymnasieexamen. Jag undrar hur och regeringen har resonerat när man har satt den målbilden. Det hänger kanske ihop med den målbild ni har för gymnasieskolan. blir jag lite provocerad när jämt säger att detta med resurser inte spelar någon roll alls. Vi fick beröm för att vi för en gemensam agenda kring lärarnas utbildning och kompetens. Det är viktigt för skolans måluppfyllelse. Det är i mötet mellan elev och lärare som det händer mest. Kan förklara, för det tycker jag inte att skolministern har lyckats reda ut, vad kommunerna ska kunna spara på i den nya gymnasiereformen? Det är ganska stora pengar när kommunerna säger att de snarare har implementeringskostnader som gör att gymnasieskolan blir dyrare när man inför den nya gymnasieskolan, i alla fall i början. Regeringen har räknat ut att man kan ta från gymnasieskolan nästan år. Kan förklara hur den besparingen ska göras och varför det leder till en bättre gymnasieskola? 15 (M) replik: Redan den gymnasieberedning som Socialdemokraterna ledde fastslog i sitt betänkande att en ny gymnasieskola med en inriktning som ganska mycket liknar den som vår gymnasieskola har skulle bli billigare. Jo, därför att det blir skärpta krav för behörighet i gymnasieskolan, och pratar jag alltså om vår gymnasieskola. Det handlar om tidiga insatser i och ett borttagande av nuvarande begränsningar att eleven bara kan reducera kurser omfattande 250 poäng. Vi får en ökad samverkan mellan gymnasieskolan och arbetslivet och ett förtydligande av de bestämmelser som rör tillgången till studie- och yrkesvägledning. Vi tror att det leder till en ökad genomströmning, bättre planeringsförutsättningar, färre avhopp och byten och sist men inte minst en möjlighet att fylla upp undervisningsgrupperna, vilket sparar in mycket resurser, och att antalet håltimmar minskar genom att det blir lättare att planera. Regeringen har beräknat att det ska kunna dra in 675 miljoner , och det vänder sig Socialdemokraterna mot. Däremot tror Socialdemokraterna tydligen att vår besparing är okej 2013, 2014 och 2015, för då har ni följt den fullt ut. När det gäller besparingen har vi naturligtvis lovat att vi ska följa detta noga och att finansieringsprincipen gäller, det vill säga att om det inte fungerar måste det till nya samtal med SKL och en eventuell justering i budgeten. Men hur är det mer er syn på denna inbesparing under ? 16 (S) replik: Jag väljer att svara på frågan först. Vi har för att undandra den besparingen i gymnasieskolan. Sedan ligger dessa kvar i skolbudgetarna. Däremot har vi sagt att vi ska ha en utvärdering. Vi hoppas att också kan ge regeringen till känna att vi snabbt får en utvärdering av den här reformens kostnader så att kommunerna inte drabbas oskäligt mycket av detta. Om det visar sig framöver att det har blivit enorma besparingar i gymnasieskolan ska inte kommunerna överkompenseras för detta. Det är helt rimligt. Jag har inte träffat en kommunpolitiker, inte ens en moderat, som tror att det är möjligt att spara . Skillnaden mellan de här prognoserna och kommunernas budgetar är att när staten drar in statsbidragen måste kommunerna göra besparingarna. Det finns ingen återvändo. De får inte underbalansera. Det beror på den lagstiftning som finns. Men du hoppas på dynamiska effekter som i efterhand kan läggas tillbaka om det visar sig vara felaktigt. Varför riskera 1 400 lärares anställningar genom en besparing ? Varför dra in ett möjligt löneutrymme på för samtliga gymnasielärare ? Det är det regeringen gör. Regeringen finansierar i princip varenda reform som man påstår att man ska genomdriva med indragningar från gymnasieskolan . Det är gymnasieskolan som får betala regeringens politik i det här läget. svarar dock inte på min fråga om hur man ska genomföra de här besparingarna i skolan, vilka effekter de kommer att få och varför det skulle leda till färre avhopp och mindre ungdomsarbetslöshet om man drar in . Den andra frågan handlar om målsättningen. Har inte regeringen någon högre ambition för hur många unga människor som ska ha en fullständig gymnasieexamen? Ska det vara som saknar gymnasieexamen? Det är ju det som står i er strategi 2020, den EU-strategi som ni har antagit och ställt er bakom. Det innebär att ska gå från lite , där vi ligger , till lite . Det är en radikal agenda för när det gäller att se till att unga människor verkligen får den gymnasieexamen som de behöver på dagens arbetsmarknad. 17 (M) replik: Det här är EU 2020. Detta är en strid om orden. De som är är . De har gått igenom gymnasiet, och av dem har misslyckats. Det är en enorm satsning som krävs för att nå upp till de mål som Socialdemokraterna har ställt upp. Jag har bett att få det förklarat för mig, och även utskottet har fått en förklaring av statssekreteraren varför målsättningen är så låg. Jo, detta ska ske , och de som är är redan över 20 . Hur ska kommunerna klara 675 miljoner? Det vet jag inte, men jag har en stor tro på att kommunernas politiker klarar det. Men hur skulle de ha klarat det om er budget hade blivit verklighet? Socialdemokraterna föreslår att vi ska dubblera arbetsgivaravgiften för de unga . Det skulle verkligen innebära mycket mer än 675 miljoner för kommuner och landsting som arbetsgivare och även för den privata sektorn. Det handlar om många miljarder och inte bara om 675 miljoner. 18 (FP): Låt mig börja med att instämma i allt som den föregående talaren, det vill säga min allianskollega, sade. Ni kommer nog att få höra mycket en gång till, men upprepning är som bekant kunskapens moder. Jag undrar dock fortfarande vem fadern är. Som bekant debatterar vi ämnet utbildning och forskning. Som ett förtydligande vill jag redan nu säga att jag kommer att koncentrera mig på barn och ungdomar, det vill säga förskola och gymnasieskola. De övriga områdena lämnar jag med varm hand till mina FP-kolleger som kommer in i debatten . Jag vill säga detta för att inte förvilla kammaren onödigt mycket. För alla oss som bryr oss om skolan i är 2011 ett mycket speciellt år. Det är fullt med reformer för att uppfylla målet att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet, som det så vackert står i budgetpropositionen. Det målet kan vi alla vara överens om, men vägen dit skiljer oss en enad allians från en låt oss kalla det mångfasetterad opposition. Skolans uppdrag är att eleverna ska nå målen. Bristande resurser, dålig skolmiljö eller elevernas sociala bakgrund är vanliga men ofta mycket förenklade förklaringar till varför elever inte når målen. Självklart har dessa faktorer betydelse, och självklart har pengar betydelse, men skolforskningen visar att resultaten är mer beroende av sådant som går att påverka i den direkta skolsituationen motivation, attityder till lärandet och vikten av att anstränga sig. I rapporten , som publicerats av Kommuner och Landsting, pekar en av världens främsta utbildningsforskare, , på vad som är viktigast för elevernas studieresultat, nämligen att eleverna får tydliga mål för undervisningen, att det finns en ständig återkoppling till arbetet så att man helt enkelt vet varför man är där, att lärarens pedagogiska kunskap är god, att det finns studiero, att lärare deltar i och lär av varandras undervisning och att det finns stöd och uppmuntran i hemmet. Studien bygger på intervjuer och analyser av 80 miljoner elevers studieresultat, och jag har svårt att tro att våra elever i skulle avvika speciellt mycket från det mönstret. och Alliansen inför nu en ny skollag med tydliga läro- och timplaner, tydliga mål för undervisningen där förskolan dessutom blir en egen skolform, en ny betygsskala med betyg från årskurs 6, utökade nationella prov med tydlig återkoppning, ny lärarutbildning med lärarlegitimation, fokus på kunskap och tydliggörande av vilka rättigheter lärare har i klassrummet. När vi gör det är vi på väg mot en ny skola. Det är en ny skolpolitik. Jag betvivlar inte att det kommer att ta tid. Jag betvivlar inte att vi kommer att få införa fler förändringar för att nå resultatet. Men den som påstår att inte arbetar för att ministern inte råkar vara närvarande måste ha befunnit sig i radioskugga . En av de största och viktigaste frågorna är att skapa likvärdiga möjligheter för eleverna. Det har flera av talarna från båda sidor tagit upp. Jag tror att vi brinner för det precis lika mycket. Kvaliteten på skolan får helt enkelt inte bero på vilken sida av gärdsgården man råkar bo. Förvisso fördelar tre fjärdedelar av kommunerna resurserna, men enligt en undersökning från har tolv av landets 49 mest bostadssegregerade kommuner fortfarande ingen modell för att ge mer pengar till skolor i socioekonomiskt svaga områden. Det är naturligtvis helt vansinnigt. Därför får nu i uppdrag att undersöka hur mycket medel man omfördelar, vilken effekt det får, vilka kriterier som följs och vilka åtgärder som behöver vidtas. Det är inte så enkelt som att bara skriva in det i skollagen och säga att det löser sig. Vi måste veta hur vi ska göra. Det är ingen hemlighet att tycker att staten bör ha huvudmannaskapet för skolan just för att undvika sådana små feltolkningar som kommunerna gör när det gäller skolan. Men till dess är det kommunerna som har ansvaret, och om de inte tar det ansvaret blir det bit för bit mer uppstyrning genom , på det sätt som sker under alliansregeringen. Det är inte något smygförstatligande, som sade, utan det sker helt öppet, helt tydligt och i totalt samförstånd inom alliansregeringen. diskuterar vi budgeten, och som vanligt är det oppositionens roll att övertrumfa regeringen med satsningar och utspel. Den spelare som bara satsar på höga insatser utan någon strategi kommer dock att snart sitta där med svartepetter. Om man enbart försöker förklara den problematik vi har i svensk skola med att det är för lite pengar i systemet har man missförstått något. Det är strukturella problem vi har haft, och då är det strukturella problem som måste rättas till. Låt oss ta ett exempel på hur skolpolitiken skulle ha sett ut om oppositionen vunnit valet . Alla elever på gymnasiet skulle ha teoretisk högskolebehörighet. Det var innebörden i gymnasiereform . Man förlängde de tvååriga yrkeslinjerna, och det allmänna teoretiska innehållet ökade. SCB har presenterat siffror som visar att antalet elever som avbröt sin gymnasieutbildning tredubblades tredubblades! , alltså före och efter gymnasiereformen. Således struktur, inte pengar. Det motsvarar 3 800 elever, om vi räknar om det till dagens siffror. fanns det även försök med lokala styrelser med elevmajoritet. Eleverna skulle alltså kunna rösta ned sin rektor eller lärare. Vilken elev i världen ifall man frågade dem skulle säga ja, jag vill gärna arbeta hårdare och ha mer läxor? Man måste sätta ned foten och visa att det är rektorn och läraren som ytterst har ansvaret. Alliansregeringen satsar rejält när det gäller en karriärutvecklingsreform inom lärarkåren med kompetensutveckling för förskollärare, förskolechefer, lärare och rektorer, med forskarskolor för lärare och en översyn av möjligheterna till verkliga karriärsteg inom yrket för att kunna höja lönerna och göra yrket mer lockande. Vi satsar på mattelyftet med fortbildning för mattelärare och mer matematikundervisning. Vi gör en läsa-skriva-räkna-satsning för de yngsta eleverna, för vi vet att det som man missar om man inte har läsfärdigheter kommer man tyvärr att få dras med hela livet. Till detta kommer ersättningar till kommunerna för implementering av den nya skollagen, satsningar på förbättrad utbildning för nyanlända elever, jämställdhet i skolan och stärkt elevhälsa. Socialdemokraterna tycker inte att vi satsar tillräckligt mycket. Det må så vara. Enligt Statskontorets beräkningar kommer ambitionen att 30 000 lärare ska delta i Lärarlyftet inte att uppnås , 2011. Det finns en eftersläpning i systemet. Oavsett hur mycket pengar vi tillför hinner lärarna inte med. Den satsning som görs är väl avvägd. Oppositionen beklagar med jämna mellanrum att och Alliansen inte för en skolpolitik i samråd med dem, att det görs för mycket politik av skolan. Låt mig säga att jag inte söker konfrontation för konfrontationens skull, men jag beklagar att det tog av politisk samsyn innan vi insåg vad den gamla skolan ledde till för våra elever. En tredjedel av varje årskull slogs ut i den rödgröna gymnasieskolan. En tredjedel av de årskullar som vi nu har är ungefär 40 000 ungdomar. 40 000 är ungefär som hela , skulle jag tro, som vi alla har i tankarna. 40 000 elever har blivit bortsorterade under den gamla skolpolitiken. Då är det inte lätt att ha samsyn. Ska vi komma tillbaka till en topplacering när det gäller kunskap är de strukturella reformer och omläggningar som införs livsviktiga. har en väldigt bra debattartikel i med . Hon ger alla oss politiker underbetyg och behandlar alltså inte någon av oss speciellt vänligt. Hon har rätt när hon skriver: Politikerna har sett till att lärarna förlorat sin status och stolthet och förvandlades till trivselvaktmästare. En sådan skola är dömd till undergång. Det insåg och Alliansen för länge sedan. Vi i Alliansen tar nu ansvar och försöker åter få styr på skolan. Vill ni i oppositionen vara med i det arbetet är ni mer än välkomna. Med det, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga motioner. (Applåder) I detta anförande instämde (FP). 19 (MP) replik: I sin budget gör regeringen neddragningar till kommunerna motsvarande . Det kommer att drabba kommunerna och ytterst skolan. Vi har låtit beräkna vad dessa neddragningar skulle kunna leda till i de olika kommunerna. Det vi kan notera är häpnadsväckande. I skulle det innebära minst 79 färre lärartjänster, i skulle det kunna innebära 71 färre lärartjänster, i minst 32 färre lärartjänster , i minst 66 färre lärartjänster, i minst 53 färre lärartjänster och så vidare, och så vidare. Min fråga till är, herr talman, om hon tycker att det är rimligt att göra dessa neddragningar. Är det färre lärartjänster den svenska skolan behöver? Är det så och Alliansen vill utveckla den svenska skolan, genom att vi får färre lärartjänster i våra skolor? 20 (FP) replik: och Alliansen vill ha en skola där det finns lärare som är utbildade för det de ska göra, där det finns ett tillräckligt antal utbildade elever på varje plats. Ingen har argumenterat mot det. Det glömmer är att årskullarna blir mindre och antalet elever färre och att en dimensionering av skolan därför måste ske. Därmed finns inte det underskott som tar upp. Det är samma sak när har räknat in detta. Ni räknar också bort de effekter som den nya gymnasieskolan kommer att innebära i besparingar. Det är inte så att man har skurit bort 675 miljoner, utan skolan har sparat 675 miljoner genom den nya gymnasieskolan. Statistik är en fantastisk företeelse. Man kan få fram nästan precis vad man vill beroende på hur man ställer frågan. Men man måste se det i ett vidare perspektiv. Eleverna blir färre och lärarna blir utbildade. Dessutom kommer gymnasieskolan att bli en billigare skola. Vi har tidigare haft en dålig och dyr skola den värsta av världar. Vad vi nu försöker göra det kommer säkert att ske fler reformer som kommer att behövas på vägen är att se till att anpassa skolans dimensionering genom att hitta smartare vägar att få bättre utbildning för våra elever. 21 (MP) replik: Jag pratar om en nedskärning på . pratar om de 675 miljonerna, vilket är knappt en fjärdedel av de pengarna. Vi har inte lekt med statistik. Det är som har räknat fram detta. Jag hoppas att inte börjar ifrågasätta även . Ni tror att det kommer att ske besparingar i kommunerna för 675 miljoner. Men era vänner, folkpartisterna, , och centerpartisterna i Kommuner och Landsting, anser att ni har fel. De har vänt sig till oss. De anser att man inte kan göra sådana beräkningar . Jag frågar återigen : Anser ni att man utvecklar den svenska skolan genom att utsätta alla dessa kommuner för stora neddragningar bland lärarna? 22 (FP) replik: Förlåt, jag uppfattade inte riktigt frågan. Men jag upprepar gärna det jag sade tidigare, eftersom upprepning till slut kanske gör att även följer med. Jag ifrågasätter inte över huvud taget. Det gäller i denna fråga; annars tycker jag väldigt mycket om i andra fall också. Vad jag ifrågasätter är de faktorer som man lämnar in och vill få beräknade och vad man vill visa med just de faktorerna. Det är därför jag säger att statistik och beräkningar är underbara saker därför att man kan få ut precis vad man vill beroende på vad man matar in. Att menar att det kommer att ske nedskärningar inom lärarkåren får stå för honom. Om det sker beror det i så fall helt enkelt på att man dimensionerar lärarkåren efter att det finns färre barn. Det föds för lite barn i det här landet för att hålla uppe de siffrorna. Konstigare än så är det inte. För att komma tillbaka till gymnasiereformen och besparingarna, som man väljer att kalla det här: Om vi sitter i en förhandlingssituation med motparten, i detta fall Kommuner och Landsting, tror verkligen att motparten skulle säga att det inte är några problem och att de kommer att gå med överskott vad vi än säger till dem? Tror inte att de, som i alla förhandlingar, skulle ta hänsyn till sin egen sidas intressen? Man räknar på precis det man vill ha. Sedan börjar man förhandla om det. Detta är dock en osäkerhetsfaktor som regeringen har sagt att den kommer att föra en debatt om.