prot · GY0965 · 2011-03-02 00:00:00 — av havsbotten en yta lika stor som och tillsammans är redan död. Vi måste jobba tillsammans för att motverka övergödning, algblomning och gifter. Här behövs den gemensamma strategin. Jag tänkte avsluta med att återkoppla till något som från lyfte upp tidigare. Jag är måhända inte lika begeistrad över lyckoforskning som han, men begreppet lycka är viktigt. har alliansregeringen tagit ett beslut som säkert kan glädja många humanistiskt sinnade européer i denna kammare, nämligen att papperslösa ska ha tillgång till vård och skolgång. De flesta av er håller nog med om att det är ett bra beslut. I detta anförande instämde och (båda FP). 180 (S) replik: Det har varit en del olika ämnen uppe under dagens debatt. Bland annat tog statsrådet upp krisen i . Tyvärr är det inte bara när det gäller demokratin i som regeringen är tyst, passiv, saknar förtroende och agerar på ett sätt som gör att förtroendet inte stärks. I en radiosketch från tiden för Lavaldomen tvingades dåvarande arbetsmarknadsministern ideligen hacka lök för att se ledsen ut över domen. Det här skapar inget vidare förtroende för hur regeringen agerar. Tystnad och passivitet när det gäller den svenska arbetsmarknadsmodellen har kännetecknat regeringens agerande i EU. Detta har vi socialdemokrater påpekat och varit frustrerade över vid många tillfällen. senast i arbetsmarknadsutskottet hade regeringen att ta ställning till ett tillägg när vi diskuterade den svenska ståndpunkten gällande rådsslutsatser om kommissionens sysselsättningsrapport. Vi socialdemokrater ville göra ett tillägg om behovet av insatser för att förhindra social dumpning och konkurrens genom låga löner. Detta klarade inte regeringen av att ställa sig bakom, utan man tyckte att det var en alldeles för magstark ståndpunkt. Kan statsrådet tänka sig att ta ställning för den svenska arbetsmarknadsmodellen? Och kan regeringen tänka om beträffande sin passiva och tysta strategi i när det gäller den svenska arbetsmarknadsmodellen och ställa sig bakom behovet av insatser för att förhindra social dumpning och konkurrens genom låga löner? 181 Statsrådet (FP) replik: Jag tänkte först bara svara på en fråga som har varit uppe i debatten, nämligen om formen för denna diskussion. Många, både alliansvänner och i oppositionen, har sagt att det har varit en sedan debatt. Jag beklagar förstås detta men upplägget är sådant att planerar sitt arbete, vilka debatter som hålls och när de hålls. Jag som statsråd varken kan eller vill lägga mig i det. Det är viktigt att betona det. Kommissionens arbetsprogram är kommissionens eget. Varken de nationella parlamenten eller medlemsstaternas regeringar har något formellt inflytande över det. Kommissionen lägger fram ett förslag som vi debatterar. Vi återkommer också med ännu en debatt som är kopplad till Europafrågorna. Jag beklagar att det har dragit ut . Men det är väl något som vi får diskutera. Debatten har alltid varit vid den här tidpunkten. Det är en dialog som vi får föra. Så till den fråga som snuddade vid och som rör bland annat utstationeringsdirektivet och frågor kring svensk arbetsmarknad. Den slår vakt om den svenska arbetsmarknadsmodellen. Därför tror vi inte att det är någon riktigt bra idé att öppna upp utstationeringsdirektivet för omförhandling. Vi har 27 olika länder. Det skulle i praktiken vara omöjligt att få ett konkret gemensamt resultat som har en balans mellan fri rörlighet och skydd för arbetstagaren. Som vi ser det finns det en stor risk för att den svenska modellen skulle försämras. Man kan dra en parallell till frågan om kvinnors rätt till fri abort. Jag tror att de flesta av oss tycker att det är en mänsklig rättighet att bestämma över sin egen kropp, sexualitet och njutning. Men vi kanske inte skulle vilja ha en gemensam lagstiftning på europeisk nivå, eftersom det kanske inte skulle vara den svenska liberala lagstiftningen som vann. Den svenska modellen är unik. Den riskerar försämringar om man öppnar upp på detta område. Jag vill betona att jag tror att den stadga om de grundläggande rättigheterna som har antagits utgör en ganska bra lösning för att stärka arbetstagarnas ställning inom EU. Låt oss se på den. Men jag är skeptisk till att man ska luckra upp. 182 (S) replik: Tyvärr var statsrådets svar inte på något sätt lugnande eller förtroendeskapande när det gäller möjligheterna att försvara den svenska arbetsmarknadsmodellen. Jag tyckte att jag ställde en ganska enkel och rimlig fråga. Men halva tiden använde statsrådet för att besvara en fråga som jag inte ställde. Jag har inte ifrågasatt formen. Jag förstår bakgrunden och kan i och för sig instämma i många av beklagandena när det gäller formen för debatten. Men jag ställde ingen fråga om det, fast halva tiden gick åt för att besvara en fråga som jag inte ställde. Det är betecknande. Det är så regeringens hela agerande är. Man gör ingenting. Man låtsas att man gör någonting. försöker man ge sken av att man har ett engagemang för den svenska arbetsmarknadsmodellen. Men står man passivt och tyst bredvid och ser när det utdelas slag efter slag mot en modell som har tjänat oss så väl och som kräver starka parter på arbetsmarknaden och kräver möjligheter att teckna kollektivavtal för att det sätt som vi har organiserat arbetsmarknaden på i ska kunna fortsätta att tjäna oss när det gäller att bygga en stark ekonomi framöver. Min fråga var om regeringen och statsrådet skulle kunna ge besked om att man skulle kunna ställa sig bakom behovet av insatser för att förhindra social dumpning och konkurrens genom låga löner. Det var ju det vi inte lyckades övertyga regeringen om senast vi hade överläggningar i arbetsmarknadsutskottet. Detta är fullständigt centrala frågor för att uppnå de olika delar som finns i arbetsprogrammet från EU, uppnå hållbar tillväxt och ökad sysselsättning. För att lösa detta och för att vi från ska kunna ta till vara de konkurrensfördelar vi har när det gäller vår arbetsmarknadsmodell kan vi inte ha en regering som är så passiv. Är statsrådet beredd att ställa sig bakom behovet av insatser för att förhindra social dumpning och konkurrens genom låga löner? Det var min fråga. 183 Statsrådet (FP) replik: Som jag nämnde tror vi inte att det är rätt väg att gå. Den svenska modellen är unik. Öppnar man upp tror vi att det kan bli försämringar. Strategiskt sett går det inte i rätt riktning, så att man stärker att fler länder anammar den svenska modellen, utan det kan bli tvärtom. Vi är inte beredda att ta de riskerna. Däremot stöder vi det arbete som kommissionen har inlett med att förbättra tillämpningen av det nuvarande utstationeringsdirektivet. Det tror vi är centralt. Genom bättre tillämpning och bättre samarbete mellan olika medlemsstater tror vi att man kommer åt problemen på ett bättre sätt än genom att luckra upp, vilket kan sluta illa för den svenska modellen. 184 (V) replik: Jag tycker att det finns en del områden där den EU-politik är oklar. Jag tänkte att vi kan sprida ljus över dem i den här debatten, så jag har tre frågor till statsrådet. Den första frågan är: Vill den att ska anslutas till EU:s valutaunion under innevarande mandatperiod? Har regeringen någon åsikt om det? Finns det någon regeringsståndpunkt i denna fråga? Min andra fråga gäller den konkurrenspakt som har lagts fram av och , senast i samband med . Den innebär att man vill harmonisera pensionsålder, att man vill ingripa i lönesättning och att man vill ha skrivningar i ländernas grundlagar om skuldsättning, till exempel om harmonisering av bolagsskatt. och har påpekat att detta i första hand är tänkt för eurozonen, men de inbjuder även icke-euroländer att delta. Har den någon åsikt om man tänker delta i detta eller inte ett överstatligt samarbete på de här områdena som initieras av och ? Det är ganska centralt i dagens EU. Min sista fråga gäller situationen i och . En av allra längsta och blodigaste konflikter kan förhoppningsvis vara på väg mot sitt slut. Det handlar om Etas oförsvarliga vill jag säga terror i . har Eta lovat att lägga vapnen åt sidan. Det som uppfattas som Etas politiska gren, som förut kallades Batasuna, har återbildats under annat namn. Frågan är: Kommer att förbjuda detta parti? Kommer detta parti att förbjudas att kandidera i Europavalen? Det kan avgöra den baskiska konfliktens öde . Vad är den ståndpunkt i denna fråga? 185 Statsrådet (FP) replik: Jag kan börja med den sista frågan. Den kan jag faktiskt inte svara på. Jag har inte någon klar position om vad vi tycker i just den frågan. Fråga två rörde euron, huruvida vi kommer att ansluta oss till euron . En framtida svensk valutaunion vet vi alla föregås av en folkomröstning, och tidpunkten för den beslutas i . I regeringen har vi inte kommit överens om något konkret datum för en kommande folkomröstning. På samma sätt som ditt parti, tillsammans med något annat parti i , kanske är det tydligast när det gäller att vara mot euron är mitt parti, , det mest positiva partiet. Det har vi fortsatt att vara. Också där tycker jag att det kan vara av vikt, som min partikamrat nämnde, att vi måste se på ett scenario för hur vår del av kommer att se ut . Det är mycket möjligt att samtliga länder kring i praktiken har euron som valuta. Det blir ett utanförskap som kommer att kosta mycket mer. Jag kan citera den estländska finansministern , när de fick euron som valuta. Han sade: När det blåser och stormar på havet är det bättre att sitta i båten än att vara utanför. Det tycker jag är ett viktigt argument för att se hur vi faktiskt påverkas, oavsett om vi har euron som valuta eller inte. Det är också viktigt att betona att många länder i har haft en finansiell kris . är ett av de länder som har euron som valuta. Men det finns länder som inte har euron som valuta, som , och , som också har haft stora finansiella problem. Det gäller också ett kommande medlemsland som . Vi bör betona att det även där finns en dimension. Det handlar mer om att länder har vanskött sin ekonomi och dribblat med statistik, som i fall, än att de har euron som valuta. Jag får återkomma till din första fråga i min nästa replik, eftersom tiden är slut . 186 (V) replik: Jag ställde tre frågor. Jag fick försök till svar på två av de frågorna. På den första frågan om och var svaret att regeringen inte har någon ståndpunkt. Jag bara noterar att det är vanligt att man inte har någon åsikt om vad som händer i EU-länder men gärna om sådant som händer utanför. Det tycker jag är lite märkligt ibland i EU-debatten. Det kanske inte hör till att man får ha åsikter om varandra. När det gäller frågan om euron tycker jag att det är ett mysterium. Regeringens ståndpunkt är att om vi ska ansluta oss till euron ska vi ha en folkomröstning. Ja, det är ju fullständigt självklart. Men vill regeringen att vi ska gå med i EU:s valutaunion? Har regeringen någon åsikt om det? Oavsett vad Socialdemokraterna tycker om vi ska ha en folkomröstning eller om ska ta beslut undrar jag: Vad är regeringens ståndpunkt? Vad tycker regeringen i denna fråga? Finns det en regeringsståndpunkt om att vi ska avskaffa vår valuta och gå in i EU:s valutaunion? Här tycker jag faktiskt att ministern passar i den frågan. Då blir man fundersam. Det är kanske den viktigaste frågan vi står inför i EU-politiken, och regeringen tycker uppenbarligen ingenting. Sedan tror jag att man ska akta sig för liknelser med båtar när det gäller euron. Jag tycker att det känns lite grann som att man står på kajen och kliver på Titanic när man ser isberget vid horisonten när det gäller euron. Jag ser fram emot att jag kanske kan få ett svar på den tredje frågan om man är beredd att gå in i detta mycket hårda överstatliga samarbete som går in djupt i nationell självbestämmanderätt som lönesättning, grundlagar och så vidare. Där måste regeringen rimligen ha en glasklar ståndpunkt. 187 Statsrådet (FP) replik: försöker insinuera att regeringen inte har en politik gentemot andra EU-länder. Då skulle jag vilja säga att vi är den klaraste rösten internt på olika EU-möten när det gäller att kritisera brott mot mänskliga fri- och rättigheter oavsett om det handlar om att fördöma att ett land som försöker förvägra homo- och bisexuella och transpersoner att genomföra en prideparad jag invigde själv Baltic eller om det handlar om att vara klar och tydlig i fråga om diskriminering och förtryck av romer som sker i länder som och i många länder i Öst- och eller om det handlar om den ungerska medielagen. På många möten känner jag mig ensam om att ha denna tydliga och klara röst. Men jag är inte den enda svenska ministern som har dessa ståndpunkter, utan där är vi mycket värderingsstyrda och tydliga. När det gäller frågan om ett konkurrenskraftspaket finns det ännu inte något riktigt konkret förslag att ta ställning till. Därför är det svårt att göra just det. När det kommer ett förslag som är etablerat kommer regeringen förstås att gå tillbaka till för att förankra sin position i bland annat som sitter i. Därför är processen ganska oklar framöver. Det kommer att vara ett toppmöte som för övrigt kommer att kombineras med ett annat toppmöte om situation. Det blir därför mycket . Men toppmötet kring konkurrenskraftspaketet rör bara . Det är ett bra exempel för att visa att när man inte har euron som valuta blir man utestängd från möten som faktiskt rör mycket av framtid. Regeringen tycker att det är viktigt att man värnar arbetsmarknadens parter vad gäller lönebildning enligt den svenska modellen. Det är väldigt viktigt att betona det. Vi tycker också att det är viktigt att värna roll när det gäller att fatta beslut som rör finans- och skattepolitik på nationell nivå. Vi har inga planer på att företräda en politik som innebär EU-skatter med mera. Vi tycker att det är viktigt att har en nationell kompetens, och här ska ni som sitter i denna kammare som folkvalda besluta om detta. Det är också viktigt att EU inte skapar nya parallella strukturer eller dubbelarbete där en viss del av Europeiska unionen går vidare och andra står kvar på perrongen, utan man måste ha ett paket där alla är med och är aktiva. 188 (S): Det är naturligtvis lite märkligt att ha debatten och behandlingen av detta betänkande och ge synpunkter på arbetsprogram så pass långt efter att det först har presenterats och sedan har trätt i kraft. Alla vi i får nog för framtiden fundera över hur vi möjligen kan förbättra den processen, så att de synpunkter och åsikter som finns i inte kastas in i denna process i efterskott som jästen in i degen. Det är viktigt att EU jobbar med att fortsätta utveckla både den sociala och den ekonomiska nivån för människorna inom medlemsstaterna likaväl som för människor utanför EU. Flera har här i debatten tagit upp hur utvecklingen har varit i vårt grannområde i . Det stämmer till eftertanke. Vi hör också i denna debatt hur lösningarna uppenbart skiljer sig åt ganska dramatiskt mellan olika partier. Det talas om att resa muren högre mot dem som finns utanför och att inte släppa in fler i gemenskapen eftersom det då blir krångligare. Men det talas också om att samarbeta mer och att fortsätta utvidgningsstrategin och låta fler länder och människor komma in i gemenskapen och också om att öka samarbetet med dem som inte har sökt medlemskap och som rent av kanske aldrig heller av olika skäl skulle kunna få medlemskap men att inte resa de höga murarna mot världen utanför. För mig som socialdemokrat är det den självklara lösningen att ha mer av samarbete både inom EU och mellan EU och länder utanför de gränser som vi har. Jag hoppas på en framtid där är ett frihandelns hav, där vi i den rika delen av världen och den rika delen av bidrar till att skapa utveckling i ett grannområde som exempelvis norra . Där kan vi, genom vårt agerande, genom att inte bygga murar vid gränserna utan genom att vara öppna och samarbeta och genom att bidra på olika sätt och stimulera utveckling också utanför EU, skapa en bättre värld både för oss och för de människor som även i fortsättningen kommer att leva utanför EU-gemenskapen och högst sannolikt inte kommer att bli medlemmar. Det är viktigt med social och ekonomisk utveckling och utjämning. Det är till och med så viktigt att det är ett av de grundläggande målen för hela EU-samarbetet. Därför är det bra med det arbetsprogram som kommissionen presenterar där man försöker presentera idéer till hur vi ska få fart på den ekonomiska utvecklingen och hur vi ska bidra till ökat välstånd inom unionen i första hand i detta dokument. Men för oss socialdemokrater är det viktigt att dessa ansträngningar måste bygga på att man spelar på sjysta och lika villkor inom varje land och också mellan länder. Därför är det så viktigt med det som har tagit upp tidigare i debatten om kollektivavtalens roll i de olika medlemsstaterna. Kollektivavtalen får inte vara taket för villkor och löner på arbetsmarknaden i olika medlemsstater. De måste vara golvet för villkor och löner i de olika medlemsstaterna. Det måste, tycker jag som socialdemokrat, faktiskt också vara ett viktigt ett intresse för dem som driver företag att man spelar på lika och sjysta villkor därför att det är då som det blir konkurrens om att verkligen vara bäst, att verkligen vara effektivast och att verkligen vara den som har de bästa produkterna och de bästa tjänsterna och att inte vara den som konkurrerar med de sämsta villkoren, de uslaste lönerna och den hårdaste piskan. Det saknar jag i detta arbetsprogram. Det saknar jag i regeringens politik och i regeringens agerande. Jag vill avslutningsvis yrka bifall till den socialdemokratiska reservationen där vi lyfter fram just dessa frågor och också frågor som är viktiga för oss när det gäller det juridiska samarbetet inom EU. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 24 § Globalisering och internationellt ekonomiskt samarbete Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2010/11:UU13 Globalisering och internationellt ekonomiskt samarbete. 189 (S): Detta betänkande handlar om globalisering. Det är ett betänkande där många av de motioner som har väckts under den allmänna motionstiden behandlas. Vi socialdemokrater har också motionerat i flera delar. Det rör globaliseringen som möjlighet, handelspolitiken men även insatser för att bekämpa fattigdom och annat. Man kan säga att globaliseringen har fört mycket positivt med sig. Det ser jag inte bara som svensk och som en person från ett exportberoende land. Globaliseringen har också i ett globalt perspektiv skapat ett ökat välstånd och bidragit till att fattigdomen har minskat för flera hundra miljoner människor. Med globaliseringen har också kraven på demokrati, mänskliga rättigheter och social trygghet ökat runt om i världen. Det ser vi inte minst nu i när den unga Internetgenerationen kräver samma rättigheter som anses självklara i andra delar av världen. På så sätt har globaliseringen inte bara bidragit till ökad handel och ökat välstånd utan även till demokrati. finns det också en oro för globaliseringen och dess effekter. Det handlar inte minst om omställningen från den gamla till den nya ekonomin och om den konkurrens som finns mellan rika och fattiga länder men också mellan låglöneländer där man spelar ut låglöneländerna mot varandra. Då är det viktigt att inte bara utforma handelspolitiken på ett riktigt och rättvist sätt så att den ökade frihandeln, som är mycket positiv, inte leder till social dumpning och till att man spelar ut länder mot varandra, utan man behöver också se till att företagen tar ett större ansvar för bra och rättvisa arbetsvillkor. Inom ramen för FN, , , och andra organisationer finns det möjligheter att driva fram regler om företags ansvar för arbetsvillkor och en bättre miljö. Det handlar också om det som vi socialdemokrater brukar prata om, nämligen den klassiska välfärdspolitiken på hemmaplan. Det handlar om att bygga broar från det gamla till det nya. Den dagen du är arbetslös ska du veta att det finns en generös a-kassa så att du slipper lämna hus och hem. Det ska finnas insatser så att du kan utbilda dig för det nya och ta den här kursen som krävs för att ta det nya jobbet. Att bygga broar från det gamla till det nya är också en del av att möta globaliseringen. Det är sådant som man kan göra på nationell nivå. På det globala planet finns det möjligheter att jobba med regler inom de här olika internationella organisationerna. De kan också användas för att möta många av de andra svårigheter som vi har sett som en del av globaliseringen . Jag tänker inte minst på den senaste finanskrisen. Det har funnits exempel på excesser, bristande regelverk och girighet som har drivit fram ett extremt risktagande som vi nu betalar notan för inte bara i form av arbetslöshet runt om i världen utan också i form av den så kallade skuldkrisen. Mycket av det som har hänt inom den finansiella sektorn har lyfts över på skattebetalarna. Vi ser att den här skuldkrisen dyker upp i flera olika länder, inte minst här i . Vi tror att det finns mer att göra. Det har gjorts en del i finanskrisens efterdyningar för att reformera de internationella finansiella institutionerna. Vi tror att det kan göras mer. Vi tror att demokrati och mänskliga rättigheter i högre grad bör vara förknippade med organisationernas utlåning. Det är en del i att möta den övergripande utmaningen med globalisering, handel och rättvisa villkor. Vi tror också att en annan del av reformarbetet när det gäller de här institutionerna, nämligen den del där man möter finansiell oro och ytterligare kriser som kan dyka upp , är just att få en ökad koppling mellan IMF, och . Vi tror att FN bör kunna fatta beslut som även de finansiella organisationerna måste rätta sig efter. En idé som vi tycker är värd att lyfta fram för diskussion är att omvandla det ekonomiska och sociala rådet till ett handlingskraftigt råd för mänsklig utveckling. Detta är några av de saker vi för fram i våra reservationer. På det hela taget tror vi på globaliseringen och frihandeln, men det måste ske med sjysta villkor. Det måste ske på ett sådant sätt att vi inte spelar ut länder mot varandra och så att vi inte spelar ut löntagare i olika länder mot varandra. Det krävs reformer för att möta ytterligare risker för finansiella kriser. De reformerna kan genomföras på en global nivå där inte minst de internationella finansiella institutionerna är viktiga spelare. Med de orden yrkar jag bifall till reservation nr 2. 190 (MP): Jag är precis hemkommen från en resa till en ö mitt i långt borta men ändå i EU. Det är en ö dit många svenskar har rest för sol och bad. Den var från början en fattig provins i en diktatur, men den har med turismen som bas haft en enorm utveckling på gott och ont. Turisterna spred bland annat information om att en värld med demokrati är möjlig, precis som turisterna, med mera spridit samma information till , med flera. Det är en av de positiva delarna med globaliseringen. Men turister som reser till ön äter inte den mat som produceras där, för den räcker inte till alla. Turister duschar och badar i öbornas färskvatten och har välvattnade planteringar på hotellen. Resultatet är att vattnet sedan inte räcker till deras egna odlingar, utan de behöver bygga energislukande avsaltningsanläggningar. Vi slösar med deras el som i huvudsak kommer från fossila bränslen. Vi överbelastar deras soptipp. Den stora mängden människor innebär att den reducerade och känsliga ytan byggs ut alltmer med bostäder, motorvägar etcetera, allt för att tillfredsställa öns stora industri, turismen. Turismen var ur ekonomisk synvinkel bra för ön när den började. Den lyfte ön från fattigdom genom att ge arbetstillfällen till lokalbefolkningen och var ett lyft för det lokala näringslivet. Ytan räckte till, och resurserna räckte till alla. Samma utveckling ser vi i många utvecklingsländer där turismen börjar slå rot. Men ser vi en annan utveckling på ön.