prot · GY0997 · 2011-05-05 00:00:00 — När det gäller finansieringen av olika arrangemang är den grundläggande inställningen att demokrati och mänskliga rättigheter ska eftersträvas i det föreningsstöd som ges. Det prövas kontinuerligt av i ett par av de fall du nämnde. Det prövas också av andra myndigheter. Jag vill vara mycket tydlig: Vi ska inte vara i en situation där det kan råda någon tvekan om vilka värderingar vi står upp för. Det gäller i alla sammanhang, även här. 54 (SD): Tack för svaret. Det var något upplyftande. Kan jag ta det till intäkt för att dessa organisationer inte kommer att få skattefinansierade pengar ? De har bevisat exakt vad de står för och exakt hur de beter sig. Kan jag också ta det till intäkt för att det görs en specialgranskning av liknande organisationer i , till exempel muslimska friskolor, för att dra in deras skattepengar när de de facto sprider islamistiska åsikter? 55 Statsrådet (FP): Det är en myndighet som prövar detta. Varken jag eller någon annan ska ägna sig åt myndighetsstyrning. Vi måste däremot följa upp det regelverk som finns för bidrag till organisationer. Demokrati och mänskliga rättigheter ska stå i förgrunden. En av frågorna från lät jag bli att svara på. Den första frågan tycker jag var rimlig. I den andra frågan trillade vi dit igen. Helt plötsligt drar man de muslimska friskolorna och muslimer över en kam utifrån vad några extremister gör i en viktig debatt. och andra i har ett stort ansvar när man på det här sättet säger att liknande åsikter finns i rader av muslimska friskolor och muslimska organisationer. Ni drar näst största religion över en kam. Det ska vi vara försiktiga med. Jag tror på ett öppet , ett där människor får jobb och lär sig svenska språket. Vi kommer aldrig att lyckas med det om vi ställer grupp mot grupp. I ditt andra inlägg var det vad du gjorde på ett ganska klassiskt sätt. Det bekymrar mig. 56 (M): Jag har en fråga till statsrådet . PPM-systemet är ju i gång . Som aktiesparare tycker jag att det är jättekul och viktigt att få välja själv. Det finns många PPM-förvaltare. Vissa kanske är bra, men de flesta är lite tvivelaktiga. Det gemensamma för dem är att de är dyra. Min fråga är: Hur påverkar förändringen i flytträtten valfriheten för spararen och hur kan det påverka den framtida avkastningen? 57 Statsrådet (M): Tack för frågan, . Det svenska pensionssystemet är en juvel i välfärdsbygget. Det kommer busslaster och flyg från hela världen hit och beundrar det svenska pensionssystemet. Man vill veta hur det gick till och hur vi har lyckats. Inte minst nu i kölvattnet av den finansiella krisen ser vi hur systemen rämnar runt om i . är ett sådant exempel. PPM-systemet innebär att man har 700800 fonder att välja mellan. Det är ett mycket oöverblickbart system för de allra flesta. Därför har man ett alternativ för dem som inte orkar, kan eller vill välja, nämligen Sjunde AP-fonden. Det är ett alldeles utmärkt alternativ för de allra flesta. Efterfrågan från en upplyst konsument för den här typen av rådgivning borde därför inte vara så stor. Det finns ändå en sådan efterfrågan. Den ska naturligtvis kunna mötas av aktörer. Det vi nu har gjort kommer inte att påverka valfriheten enligt mitt sätt att se. 58 (M): Jag är nöjd med det svaret. 59 Statsrådet (M): Problemet med fondrådgivarna är att de klumpar ihop ett stort antal aktörer och gör många affärer . När så sker får man kostnader i fonderna som slås ut på alla fondandelsägare. Det är inte rimligt. Det är de som åsamkar kostnader som ska ta kostnaderna, precis som i miljöpolitiken eller vad det än är. De här aktörerna kan inte fortsätta på det sättet. Det betyder inte att möjligheten till rådgivning beskärs. Rådgivning är bra och möjlig för dem som vill ha det. Det kommer att ske på individuell basis och inte kollektivt som . Det är bra för alla sparare. 60 (S): Jag har en fråga till . fick vi en ny strandskyddslag vars ambition var att det skulle bli lättare att få dispens att bygga strandnära i mindre tättbefolkade områden. Resultaten av den nya lagstiftningen visar snarare att den har motverkat sitt syfte. I mitt hemlän, , har antalet avslag i stället ökat. Min fråga till är: Anser att regeringens ambition har misslyckats? Vad avser regeringen i så fall att göra för att komma till rätta med problemet? 61 Utbildningsminister (FP): Mitt svar blir på det mer övergripande planet. Jag är inte i detalj insatt i hur många avslag det har varit efter den nya lagen. Avsikten med den nya lagstiftningen var att erkänna att det är skillnad mellan skärgården här i eller i områden med högt exploateringstryck och och andra platser där man önskar att exploateringstrycket vore mycket större. Den gamla strandskyddslagen behandlade alla områden lika åtminstone tillämpades lagen på det sättet och var olycklig på det sättet. Avsikten är att det ska bli lättare att bygga längs stränder i , medan det ska vara fortsatt svårt och kanske till och med svårare i vissa områden, till exempel i och så vidare där trycket är enormt. Det är hela avsikten med lagstiftningen. påstår frågeställaren att det inte har blivit så. Jag överblickar faktiskt inte hur det har blivit. Men jag ska gärna ta med frågan till ansvarigt statsråd som får ge ett bättre svar. Har det inte blivit som man har avsett, då får man naturligtvis se över detta en gång till. 62 (S): Byggandet vid stränder ska hanteras med en viss försiktighet. är det viktigt att se till att tillgången till vatten, bad och fiske aldrig blir en klassfråga. Likväl är det precis som ministern säger att det bör vara skillnad mellan som har 8 727 sjöar och vattendrag och . visar det sig att antalet avslag i stället har ökat sedan den nya lagstiftningen infördes, åtminstone i mitt hemlän . Dessutom kan man titta på skillnaderna mellan och som hanterar den nya lagstiftningen på olika sätt. I beviljas av ansökningarna, medan beviljas i . Någonting måste ändå ha blivit fel. Anser att länsstyrelserna tolkar lagstiftningen felaktigt och använder den felaktigt? 63 Utbildningsminister (FP): Jag avstår från att svara på den konkreta frågan det är lika bra att jag är tydlig med det eftersom jag inte har någon överblick över detta. Men det ligger väl i och för sig i sakens natur att när saker och ting inte avgörs av en central myndighet utan avgörs antingen av kommuner eller av länsstyrelser som också har förtroendevalda ledamöter i sista ändan kan tillämpningen på marginalen variera. Men avsikten med den nya lagstiftningen har verkligen varit den som jag beskrev, nämligen att det ska bli lättare att kunna bygga sjönära i områden där exploateringstrycket är lågt, till exempel i frågeställarens egen valkrets, medan det ska vara fortsatt svårt i , i och i andra områden där trycket är högt. Jag ska gärna vidareförmedla frågeställningen. Om det har blivit så är ansvarigt statsråd säkert helt medveten om det och får återkomma med ett utförligare svar. 64 (S): Min fråga går till utbildningsministern. har listat åtta nyckelkompetenser för ett livslångt lärande. En av dem är digital kompetens. Det innefattar flera delar. Det handlar om kunskaper i hur man hanterar digitala verktyg som datorer och mobiltelefoner. Men det handlar också om att man med hjälp av digitala verktyg kan stimulera lärande. Jag tror att vi behöver fokusera mer på den digitala kompetensen, och det är fler än jag som tycker det. Vi behöver givetvis göra det av pedagogiska skäl, men vi behöver också göra det för att kompensera de barn och ungdomar som inte har samma tillgång som andra till digitala verktyg på hemmaplan. visar det sig att har halkat efter just när det gäller digital kompetens i skolan. Min fråga till utbildningsministern blir: Är utbildningsministern beredd att initiera en nationell strategi för IT i skolan? 65 Utbildningsminister (FP): Jag vet inte vad bygger sitt uttalande på om att vi skulle ha halkat efter. Jag har hört detta påstående , främst från IT-industrin själv. Men jag menar att det inte är korrekt. Vi var tidigt ute, tidigare än de flesta andra länder, i fråga om satsningar. har andra kommit i fatt. Då kan det vara så att vi i jämförelse med andra inte är lika långt före. Men vi ligger långt framme när det gäller digitalisering och IT i skolan. Jag har varit med och tagit fram dessa mål i EU, så jag ställer mig naturligtvis bakom dem. får man inte göra IT till religion i skolan. IT är ett arbetssätt bland många. Vi har ingen nationell strategi för böcker, och vi har ingen nationell strategi för IT heller. Den nationella strategin för utbildningsväsendet är läroplanen, och där är IT-kunskaper beskrivna. Det handlar, som säger, att man ska lära sig IT för att man ska kunna det. Man ska också ha det som hjälpmedel i undervisningen i övrigt. Läroplanen för skolan är den nationella strategin för skolan, och där ska IT ingå. 66 (S): Det är flera utvärderingar som har visat att har halkat efter. Jag läste en intervju med ministerns egen kollega i regeringen som också hänvisar till att ligger för dåligt till när det gäller just den digitala kompetensen. Det finns alltså fler som tycker som jag, så det behöver man inte betvivla. Det är lite märkligt att utbildningsministern inte är beredd att svara ja på min fråga om att initiera en nationell strategi för IT i skolan. läste jag en intervju med i Skolvärlden. Där sade hon att hon vill medverka till att ta fram en nationell strategi för IT i skolan. Ni är alltså inte överens i regeringen om hur ni vill ha det. Jag vill nog påstå att på denna punkt är mer modern än utbildningsministern. Vi behöver en nationell strategi. Jag tycker att det skulle vara bra och klädsamt om svarade ja på min fråga. 67 Utbildningsminister (FP): Den överlägset bästa strategin för att få någonting att hända i skolan är att det står i läroplanen. Det är den som lärarna läser. Det finns mängder av papper som skrivs av olika aktörer i övrigt och som skickas ut, även av olika myndigheter och regeringen. Men det tyngsta dokumentet är läroplanen. Det är där som det ska stå, och det gör det i den nya läroplanen, väsentligt tydligare än i den gamla läroplanen som gällde under den förra regeringens tid. Vi är alltså helt överens i regeringen om att IT i skolan är viktigt. Det ska in i de centrala styrdokumenten, och där finns en IT-strategi. Men att det skulle tas fram ett särskilt dokument om just detta ser jag inte något behov av, utan det är läroplanen som gäller. Det är den som styr skolans verksamhet, och det är där som det ska stå. 68 (S): är ett land där livslängden ökar. Människor lever allt längre, och det gäller både män och kvinnor. Det ska vi naturligtvis glädjas åt. Allt fler får förhoppningsvis uppleva många friska år som pensionärer. Men för att man ska se positivt på alla dessa år gäller det att man också ser när man kanske behöver vård och omsorg på ett tryggt sätt. En fråga som bekymrar många äldre är just: Vad händer när jag blir gammal och behöver så mycket vård och omsorg att det är ett särskilt boende som gäller? Vad händer med min make, maka eller sambo som jag har levt med ? Får han eller hon flytta med? Detta är en fråga som handlar om den så kallade parbogarantin som har diskuterats . Många kommuner beskriver att den fungerar. Även om de inte har någon garanti är det ändå praxis. Jag vill ändå ställa följande fråga till : Vad är parbogarantin? Detta var en fråga som diskuterades innan den nuvarande regeringen tillträdde och innan tillträdde som statsråd. Men vad är parbogarantin ? 69 Statsrådet (KD): Jag tackar för frågan. Visst är det en fantastisk välfärdsutveckling att man beräknar att vartannat barn som föds ska bli . Det är verkligen glädjande. Det är också viktigt att man får inflytande och makt över sin egen tillvaro när man blir gammal. Jag ser det som ett stort problem att alla kommuner inte har kunnat tillhandahålla möjligheten för ett par som kanske har levt länge tillsammans att fortsätta bo tillsammans även om dessa personer har olika vårdbehov. Därför är detta en fråga som vi nu jobbar mycket aktivt med på departementet, och vi kommer att leverera förslag till lösningar på denna fråga. kan vara mycket trygg med att detta inte är en bortglömd fråga som ligger i någon byrålåda. Det pågår ett mycket aktivt arbete just . 70 (S): Det är annars lätt att tro att det är en bortglömd fråga. Med anledning av den nationella utvecklingsplanen för vård och omsorg om äldre som den socialdemokratiska regeringen presenterade 20052006 skrev följande i sin motion: Den så kallade parbogaranti som den socialdemokratiska regeringen säger sig vilja införa men återigen ska utreda, är i grunden ett riktigt krav. Men att en större utredning ska behövas får anses som onödigt. Man skriver också att dagens situation är helt orimlig och måste förändras. har gått, och fortfarande finns det inga konkreta förslag som har presenterats. Om utredningen då var så onödig är frågan: Är det fortfarande utredningar som gäller, eller när kan vi förvänta oss att får någonting att ta ställning till som gör att det finns en parbogaranti så att de äldre slipper tveka införa framtiden? 71 Statsrådet (KD): Jag känner mig väldigt glad över att har samma starka engagemang som jag i denna fråga, nämligen att äldre ska kunna få makt över sin vardag och få fortsätta leva tillsammans förutsatt att båda parter vill. Några kommuner har löst det på egen hand ungefär 45 kommuner. har aktivt arbetat på det kommunala planet med att se till att man får fram olika garantier för att möjliggöra detta. Vi ser att det inte har räckt. Därför måste det också tas ett nationellt ansvar i frågan. Som sagt var, det är ett mycket aktivt arbete som pågår just . kommer nog att välkomna förslagen. Det hoppas jag verkligen. 72 (M): Jag har en fråga till handelsministern. träder frihandelsavtalet med i kraft. I ljuset av uttalanden där du, , kritiserade för höga tullar och handelshinder skulle man kunna ställa frågan ungefär så här: Hur mycket kommer avtalet med att underlätta handeln jämfört med situationen med ? är faktiskt en av våra allra viktigaste handelspartner. 73 Statsrådet (M): Jag tackar frågeställaren för frågan. Jag brukar säga att vi efter kommer att ha ett frihandelsavtal med som gör att det blir lättare att handla med ett land långt bort på andra sidan jorden än med vårt närmaste grannland till vilket vi kan gå över gränsen. Det är ganska fascinerande. Vi har tullar som är på vissa produkter till kött, mjölk och ägg. I vissa delar omöjliggör det handel med . Ett frihandelsavtal med skulle rent generellt, har man räknat på, kunna öka vår handel med dem , så där finns en fantastisk potential. Då ska man veta att är ett land som vi handlar mycket med. 74 (M): Jag vill tacka handelsministern för svaret. Problemet är egentligen inte avtalet med jag tror att alla här i kammaren är frihandelsvänner. Frågan är vad vi egentligen kan göra för att det också ska bli enklare att handla med våra nära grannländer. Vilka möjligheter att påverka har vi så att vi blir lika gynnade när det gäller som vi blir gynnade relativt ? 75 Statsrådet (M): Jag tackar återigen frågeställaren för frågan. Naturligtvis handlar det om att vi är aktiva i vårt nordiska samarbete. Det handlar också om att vi är aktiva inom EU för att riva kvarvarande handelshinder och om att se till att i de förhandlingar vi har med och som ska ske men som tyvärr inte gör det jobba oss framåt till lägre tullar. Självfallet ska vi fortsätta att förhandla andra bilaterala frihandelsavtal och inte minst det multilaterala Doharundan där vi verkligen behöver gå i mål förhandlingar. Det intressanta med är att vi faktiskt bara förhandlat det avtalet , och vi blev färdiga under det svenska ordförandeskapet 2009. Detta är ett excellent exempel på hur snabbt det kan gå när båda parter verkligen ser en vinnvinn-situation. Kanske måste vi bli bättre på att tydliggöra det i flera andra avtal som EU nu ligger i förhandlingar om. 76 (SD): Min fråga går till utbildningsminister . Bakgrunden till frågan är att vi ser hur svenska skolor, en efter en, förbjuder och drar in skolavslutningar som av tradition hålls i kyrkan. Dess värre har denna trend hållit i sig även när det gäller förra årets skolavslutningar. Det har vi i tidningar runt om i landet kunnat läsa oss till. Till exempel fick barnen i Kättinge skola inte gå till kyrkan på sin skolavslutning. Det fortsätter med till exempel Örnaskolan som inte fick fira avslutningen i kyrkan. Det finns ytterligare exempel såsom , , och där man på grund av politisk korrekthet och rädsla för att kränka personer från andra kulturer och religioner inte tillåter skolavslutningar i kyrkan. Rektorer har hänvisat till regler som säger att det inte får vara religiösa inslag när man har skolavslutning i kyrkan detta trots att de här inslagen mest har med kultur och tradition att göra och att det blivit få reaktioner. har själv sagt att han ser skolavslutningar i kyrkan som en viktig del av vårt kulturarv, och han tycker att det är galenskap att förbjuda dessa. Min fråga till statsrådet är därför vad han tänker göra för att förhindra ett regelverk som förhindrar svensk tradition och vad han gör för att försäkra sig om att svensk kultur och svenska traditioner kan upprätthållas i . 77 Utbildningsminister (FP): Jag antar att det handlar om skolavslutningar i kyrkan. De vidare kulturpolitiska resonemangen tror jag inte att talarminuten här medger. Jag anser att man ska ha skolavslutning i kyrkan, om man vill ha det och på orter där man haft det. Ofta är det så att traditioner går generationer tillbaka. Om man vill fortsätta att ha skolavslutning i kyrkan ska man alltså ha det. Det finns inga regelverk som förhindrar det. Jag antar att det ligger i frågan att invandrare som kommer hit är kritiska och har andra religioner i bagaget, så att säga. Min uppfattning är att det oftast är ateistiska svenskar som driver fram de här förändringarna. Invandrare som kommer till är ofta förvånade över att vi är så dåliga på att fira våra traditioner i ; det är min erfarenhet. Å andra sidan finns det inget tvång att vara i kyrkan. Rektor, skolledning och föräldraföreningar måste naturligtvis tillsammans bestämma hur man vill ha sina traditioner. Jag ser gärna att man om man tidigare haft avslutningar i kyrkan och vill ha det så ska ha det också i fortsättningen. 78 (SD): Jag håller med om att det inte i första hand handlar om krav från invandrare utan att det handlar om ateistiska svenskars anpassning det var det jag sedan tänkte säga. Då borde det här inte vara något större problem. Enligt regelverk ska det inte förekomma religiösa inslag om avslutningen är i kyrkan. Det blir då problem. Efter vad jag hört finns det präster som reagerat och som sagt: Ska jag inte få be en bön i min egen kyrka? Det är sådant som en del rektorer är rädda för att bryta mot. Därför har man dragit ned på skolavslutningarna. Vi ser alltså att sådant här händer annars hade det ju inte varit ett problem. Min fråga till är hur man ska lösa det här. Ser han inte att det är ett problem att svenska elever känner sig kränkta av att inte få fortsätta med sina traditioner? 79 Utbildningsminister (FP): Det är sagt att man ska få vara i kyrkan. Gång på gång har jag sagt att jag absolut inte tycker att man ska bryta den traditionen eftersom det här är en del av vårt kulturarv. Med detta sagt vill jag ändå säga att det finns något slags gräns för vad man kan göra under en sådan här minnesstund. En del elever har andra religioner, och en del föräldrar vill inte ha en alltför religiös inramning av det hela. Till exempel tycker jag att det vore helt fel att under denna stund ha något slags förkunnelse eller avkräva något slags bekännelse av eleverna. Det är inte rimligt i en obligatorisk skola. Att prästen till exempel på en avslutning inför julen medverkar och berättar varför man firar jul utifrån bibliskt perspektiv kan också ses som en del i religionsundervisningen. En mängd skolor gör så, och det finns inget fel i det. Att använda kyrkorummet som man av tradition har använt är också helt okej, tycker jag. Däremot kan man naturligtvis inte avkräva eleverna något slags trosbekännelse. Det går inte; det finns en gräns. Jag tror att debatten håller på att lägga sig och uppfattar att den här traditionen trots allt fortlever. Statligt ägande av banker 80 FINN (M): Jag har en fråga till finansmarknadsminister . Det fanns , inte alltför avlägsen tyvärr, då socialister i det här landet skanderade om att exempelvis alla banker i borde förstatligas. Alliansregeringen däremot är tydlig i sitt uttalande om statligt ägande: Staten bör i princip inte verka på kommersiella marknader med fungerande konkurrens såvida inte bolaget har ett särskilt samhällsuppdrag som är svårt att klara av på annat sätt. Min fråga är om finansmarknadsministern med några enkla ord skulle kunna förklara för denna kammare, och för den delen för svenska folket, varför statligt ägande därför inte är eftersträvansvärt. 81 Statsrådet (M): Jag tackar frågeställaren för frågan. Staten har ägande i Nordea, och staten äger . Ägandet i Nordea minskades med för sedan, och ägandet är en rest från finanskrisen. äger dock staten till , och verkar i huvudsak på svensk bolånemarknad. Min uppfattning är att svensk bolånemarknad fungerar väl. Tittar man i en dagstidning kan man läsa om ungefär 15 bankers räntesatser för bolån. Om man ringer ett antal till, både i och utomlands, kan man nog komma upp i 2530 institut som ger den typen av tjänster. Därmed fungerar marknaden väl. Jag ser ingen anledning till att bör verka på den här marknaden. Kanske är det så att det var problem med konkurrensen för ett tiotal år sedan, men är vi långt ifrån den situationen. Jag beklagar att oppositionen satt käppar i hjulet för oss när det gäller att försöka sälja . 82 FINN (M): Jag tackar för det uttömmande svaret på så kort talartid och delar helt den gjorda bedömningen. Staten är med sina 57 hel- och delägda företag faktiskt största företagsägare. Om vi ansluter oss till att det som jag nämnde som regeringens ingång är en sund princip hade regeringen och ytterst finansmarknadsministern tidigare ett större bemyndigande från denna riksdag att just se över de företag som staten kanske inte till fullo eller inte alls ska äga. Min fråga till finansmarknadsministern är hur han ser på den plötsligt ändrade inriktningen som slagit sig in på med en ohelig allians, utifrån olika utgångspunkter, som förhindrar att en sund princip för statligt ägande ifrågasätts. Hur kommenterar finansmarknadsministern det läge som uppstått? 83 Statsrådet (M): Jag tycker att situationen är olycklig. Det är bara att acceptera när Socialdemokraterna och går i armkrok. Tillsammans med sina kamrater blir de större än regeringspartierna i . Ambitionen i valmanifestet var att sälja bolag för ett värde av . Det är en stor andel av företagsgruppens värde, som uppgår till . Då talar vi om Sonera, Nordea och i första hand. Jag delar frågeställarens uppfattning att det finns andra bolag i bolagsgruppen som man också kan tänka sig för en utförsäljning, men det får vänta till en annan mandatperiod och en annan majoritet i . Vi har möjlighet att fortsätta vår försäljning i Nordea. Det ska övervägas noga. Jag kan ytterligt beklaga att det inte lyckades med . Min uppfattning är att under finanskrisens upprinnelse var aggressiv och på ett mycket påtagligt sätt bidrog till att vi hamnade i den situation vi hamnade. Det är hemskt att en statlig aktör ska agera på det viset. 84 TREDJE VICE TALMANNEN: Med detta är dagens frågestund avslutad. Jag ber att få tacka närvarande statsråd för medverkan i frågestunden. Anmäldes och bordlades Propositioner 2010/11:131 Skattekonsekvenser av fondverksamhet över gränserna 2010/11:135 Investeringsfondsfrågor Motioner med anledning av prop. 2010/11:99 Vårändringsbudget 2010/11:Fi13 av m.fl. (MP) 2010/11:Fi14 av m.fl. (SD) 2010/11:Fi15 av m.fl. (S) med anledning av prop.