prot · GY0970 · 2011-03-10 00:00:00 — Vem skulle våga ta dessa risker att satsa kapital i dessa branscher om det inte fanns ett fungerande skydd mot piratkopiering Fru talman! Understundom önskar jag att debatten om piratkopiering och varumärkesförfalskning även anlade ett slutanvändar- och ett produktionsperspektiv. Jag vill påminna om att bestämmelser mot piratkopiering och varumärkesförfalskning inte bara är ett skydd för företagen utan faktiskt även kan utgöra ett skydd för den enskilda konsumenten. Det är ett faktum att i en del fall kan piratkopiering och varumärkesförfalskning innebära ett direkt hot mot den enskilda människans hälsa, säkerhet och välbefinnande. Vilka risker skulle inte kunna uppstå om falska receptbelagda läkemedel i stor mängd plötsligt började cirkulera på marknaden? Vilka risker skulle inte kunna uppstå om det i exempelvis hissanläggningar monterades in piratkopierade reservdelar från en helt okänd leverantör? Det kan vara en pirattillverkare som kanske saknar nödvändig kvalitetskontroll inom produktions- och utvecklingskedjan. Vilka föräldrar skulle vilja se att deras småbarn lekte med piratkopierade plastleksaker som kanske innehåller både miljö- och hälsoskadliga mjukgörare och kanske dessutom kadmium? Det skulle vara en leksak som såldes under falsk flagg och inköpts i god tro. I det sammanhanget kan nämnas att som blev klart är ett betydelsefullt steg i riktning mot att säkerställa att dessa frågor respekteras och att lösningar till gagn även för slutkonsumenter kan presenteras. Med det, fru talman, vill jag avsluta med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) 10 § Vissa energipolitiska frågor Föredrogs näringsutskottets betänkande 2010/11:NU12 Vissa energipolitiska frågor. 92 (S): ska vi debattera ett antal motionsyrkanden som rör energipolitiken. Socialdemokraterna har tillsammans med och några gemensamma reservationer. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr 4. Jag återkommer senare om innehållet i den och om biogasen. Jag vill ta avstamp i december månads energipolitiska debatt som i mångt och mycket handlade om elpriserna. står vi här och kan blicka tillbaka med skyhöga elpriser och en väldigt lång och kall vinter. Det var stillastående kärnkraftverk och halvtomma vattenmagasin som bland annat pressade upp priserna till nya rekordnivåer, precis som vintern innan. Industrier stänger ned, oljeeldade kraftverk kör i gång och den koldioxidstinna elimporten skjuter i höjden, precis som vintern innan. Medborgare i startar eluppror och säger: är det nog. Ansvarig minister säger: Du får tilläggsisolera eller byta fönster, eller kanske ta på en tröja extra eller ett par sockor. kan vi stå här i talarstol och skälla på varandra i stället för att försöka hitta en samsyn i energipolitiken, vilket jag vill att vi ska göra. Men jag vet att jag är en del av att vi ska stå här och ifrågasätta. Det är ju politikens innersta kärna. krävs det av oss alla från vänster till höger att vi ser lite större och vidare på detta område. Industriföreträdare jag möter ber att vi ska komma överens. Medborgare ber oss om att tillsammans fundera på hur vi kan hålla elpriserna och elnätskostnader på rimliga nivåer eftersom vi alla är beroende av el och värme i vårt avlånga land. Alla jag möter ber om att vi ska ta politiskt ansvar och inte överlåta allt på marknaden. Detta är, mina vänner, mycket kloka synpunkter, och jag är benägen att hålla med. Vi har ett ansvar för att göra vad vi kan för att inte även ska bli en vinter av elprisrekord. Därför är det bra att energiministern till slut verkar ha tagit intryck av kritiken och kraven på åtgärder för att komma till rätta med såväl elpristoppar som elbolagens övervinster. Energiministern har lanserat ett par idéer som skulle kunna pressa kostnaderna för elkunderna. Men det räcker inte med att tänka högt. Som regering måste man också agera. Vad gäller konkreta åtgärder väntar vi fortfarande. I första hand vore det bra att få besked om samtliga regeringspartier står bakom energiministerns utspel. Jag hoppas att ni kan ge mig svar på det. Naturligtvis välkomnar jag energiministerns vilja att komma till rätta med de onödigt höga tillsvidarepriser som var fjärde kund betalar till elbolagen. Men varför låta det stanna vid en tanke? Varför inte låta gå före och erbjuda sina kunder bättre rörliga elavtal? Om regeringen ville skulle kunna vara ett föregångsexempel. Vad gäller energiministerns förslag till skatteväxling är det också en tanke som inte regeringen som helhet verkar stå bakom. Sammanfattningsvis står vi , trots diverse utspel och tankeexperiment från energiministern, efter ännu en vinter med elprisrekord utan konkreta genomförbara förslag från regeringen. Vi socialdemokrater vill att det ska tillsättas en elpriskommission som vänder och vrider på alla stenar för att se hur framtiden energimarknad ska se ut. Den skulle också kunna se över hur konsumenterna kan göras mer aktiva i sin elförbrukning och titta på metoder som minskar enskilda hushålls elberoende. Vi vill att ska ha ett överskott av el genom att bland annat bygga ut den förnybara energin med till 2020 och till 2030. Vi måste kraftigt öka takten i detta arbete inte minst för att hålla jämn takt med EU:s mål och ambitioner. Vi säger bland annat i en reservation att vi kraftigt vill öka den havsbaserade vindkraften, som är en mycket intressant del. Jag besökte Vindkraftpark och fick del av dras planer för ökad utbyggnad. Det finns potential. När det gäller vindkraften måste vi också lösa problemet med uttagsskatten för vindkraft. Det gäller kooperativt ägd vindkraft som åter kan bli en viktig del i den fortsatta vindkraftsutbyggnaden. Så, mina kära kolleger, till biogasen. Dess utveckling har jag följt i miljö- och jordbruksutskottet. Det finns stor potential i att utveckla den vidare. Men det krävs politisk vilja och ambition. I vår reservation 4 utvecklar vi vår tanke med biogassatsningen. Vi vill se att hela kedjan från produktion till distribution och in i tanken eller ut på elnätet fungerar. Därför krävs ett helhetsgrepp kring hela biogasfrågan. Det behövs mål och konkreta åtgärder för att nå målen. Det behövs stöd för utvecklingsprojekt och demonstrationsanläggningar och kanske till och med statliga lånegarantier. Anledningen till att jag började med att följa biogasen i miljö- och jordbruksutskottet är att den har en enorm potential för lokal produktion. Du knyter ihop hela kedjan från gödseln till tanken, och restprodukten tillbaka blir väldigt bra gödsel. Det blir ett grönt kretslopp, precis som vi ska ha . Man kan köra långt på en komocka. Det låter som att vi pratar om nya energislag när vi pratar förnybar energi. Men det är gamla beprövade energislag. Vinden drev väderkvarnen. Vattnet drev kvarnhjulet. Biobränsle användes till värme och matlagning. Men under tidens gång krävdes mer och mer för att tillfredsställa utvecklingen. är vi beroende av fungerande elnät, elproduktion och bränsle till våra stora bilar. krävs det att vi ger signaler till forskare, innovatörer och riskkapitalister om att ny teknik på gammal beprövad kunskap måste fram. Hur kan vi utveckla vinden, vattnet och biobränslen? Hur kan vi lagra el ? Hur ser elnäten ut? Och hur kan vi konsumenter bli mer involverade i vår egen förbrukning? Att spara el är ett av de viktigaste instrumenten. Det krävs politisk vilja och ambitioner och det krävs, anser jag, en bred samsyn över blockgränserna om nödvändigheten att satsa på ny teknik och utveckling. För vem av oss här vet hur det ser ut ? Titta bakåt i tiden och se hur fort utvecklingen har gått! Ta bara telefonen och datorn! har vi läsplattor. Vad kommer framöver? Hur ser uppvärmningen ut? Hur ser glödlamporna, diskmaskinen, torktumlaren och bilen ut ? Jag tror inte att någon av oss kan sia om det. Men vi kan hjälpas åt att se till att vi har folk som utvecklar detta. Före detta talmannen talade på . Hon har bred erfarenhet som miljö- och energipolitiker . Hon sade: Det behövs en bred uppgörelse och ett grönt kontrakt för en radikal omvandling av vårt sätt att leva och arbeta, inte minst när det gäller energi och transporter. För att åstadkomma detta skulle vi behöva återupprätta den klassiska svenska samarbetsmodellen. Jag avslutar med kloka analys och yrkar återigen bifall till reservation 4. 93 (MP): Vi behandlar viktiga energipolitiska frågor i näringsutskottets betänkande nr 12. Av de förslag som har lagts fram önskar jag fokusera på frågorna om vindkraft, biogas och biologisk mångfald. Vindkraft är det energislag som byggs ut snabbast i världen, i och i . är utvecklingen i mycket långsammare än i många andra jämförbara länder. I , exempelvis, står vindkraften för av energiförsörjningen. I står den för enbart . Det finns inga ursäkter för att ligger så långt efter i vindkraftsutbyggnaden. bedöms tvärtom vara ett av de länder som har de bästa geografiska villkoren i hela . Det är fortfarande långt kvar från dagens vindkraft till målet om . Att har valt att bygga sin största havsbaserade vindkraftsanläggning utanför är ett stort underbetyg för den svenska vindkraftspolitiken. förklaring är just att har mycket bättre villkor för havsbaserad vindkraft än vad har. Det aktuella bygget blir världens största vindkraftsanläggning med 1 000 turbiner. Den kommer att producera el som motsvarar 200 000 hushålls årsförbrukning. Det är mycket beklagligt att missar stora investeringar som dessa. Att världens största vindkraftspark byggs till havs säger också någonting om att den havsbaserade vindkraften spelar en mycket viktig roll om vi ska nå upp till vårt mål om vindkraft. Att bygga vindkraft till havs är något dyrare, men potentialen är så mycket större. För att nå målen om vindkraft är det nödvändigt att havsbaserad vindkraft ges någon form av ekonomiskt stöd såsom föreslås i reservation 1. En trolig förklaring till att vindkraften inte byggs ut snabbare än som sker i är det så kallade kommunala vetot. ändrades regelverket för prövning av uppförande av vindkraftverk. Kommuner gavs då rätt till veto som innebär att tillstånd att bygga vindkraft endast får ges om kommunen aktivt har tillstyrkt det. Denna nya regel har lett till att många kommuner inte ens tar upp frågorna till bedömning. presenterade en studie som visar att prövningen av vindkraftstillstånd har försvårats. Många branschföreträdare vittnar om att rättsäkerheten vid kommunernas prövning har blivit tveksam och att processen för tillstånd har blivit ineffektiv. slutsats, precis som , är att det är nödvändigt med en förändring av regelverket ett avskaffande av det kommunala vetot. värnar demokrati och ökad delaktighet i energiomställningen, men det kommunala vetot har inte inneburit något av detta. Att kommuner inte alls tar upp frågor om tillstånd att få bygga vindkraft leder inte på något sätt till ökad dialog eller inflytande för medborgarna. Viktigare för att få en demokratisk förankring i energiomställningen är att ge möjlighet till ökad dialog och inflytande och att göra människor delaktiga i omställningen. Det är därför viktigt att regeringen avskaffar den straffskatt som man har infört på kooperativt ägd vindkraft. Det måste bli lättare att få sälja sin egenproducerade el ute på nätet, och bör införa ett fast pris på förnybar el som gör att enskilda elproducenter ges mer rimliga förutsättningar att investera i förnybart. Ett annat hinder för svensk vindkraftsutbyggnad är att försvaret har tillåtits begränsa utbyggnaden. Totalt sett är det en yta på av hela som försvaret vill undanta från vindkraftsutbyggnad. Tyvärr är detta också ofta områden där vindlägena är som allra bäst. Enligt branschorganisationen är det uppemot 1 000 vindkraftverk och investeringar motsvarande som är hotade av försvarets beslut. Försvarsmaktens beslut att begränsa vindkraften tycks i hög grad baseras på något helt annat än verkliga problem med vindsnurrorna. Dessutom blir vindkraft en alltmer vanlig företeelse i hela världen, och det kan tyckas att ett modernt flygvapen måste kunna hantera dessa vindkraftverk. Alternativet är att JAS-planen är helt verkningslösa att använda i länder som har vindkraftverk. Den position det svenska försvaret har intagit verkar inte ha någon motsvarighet alls i andra länder. Det är inte rimligt att försvaret tillåts ha en position som utgör ett så allvarligt hot mot våra mål om förnybar energi. tycker att det är viktigt att energipolitiken leder till miljönytta. Vattenkraften har varit och är mycket betydelsefull för förnybara energiproduktion. Men att bygga ny småskalig vattenkraft ger ett mycket litet eltillskott jämfört med den stora negativa inverkan man ser på den biologiska mångfalden. Orörda eller marginellt påverkade vattendrag är ovärderliga livsmiljöer för ett stort antal arter. Ett ingripande i fler orörda vattendrag riskerar att kraftigt påverka många fiskarter. Det gäller särskilt sådana fiskar som vandrar, som lax och öring. Fördämningarna gör det i allmänhet omöjligt för dem att vandra upp i älvarna. De fisktrappor som ibland anläggs kan inte alls jämföras med de naturliga vandringsvägarna. De få fiskar som lyckas vandra upp och leka riskerar att krossas på sin återvandring genom turbinerna. Elcertifikaten för småskalig vattenkraft har inneburit att orörda älvsträckor har fortsatt att exploateras. Regeringen bör ta ställning för att en utbyggnad av vattenkraft inte får ske på bekostnad av biologisk mångfald, för då får vi ingen miljövinst alls. Biogasen förutspås bli en viktig energiform . Biogasen spelar en mycket viktig roll för att minska miljöpåverkan från transportsektorn. har fattat ett beslut om att fordonsflottan ska vara oberoende av fossila drivmedel . Det är ett mycket ambitiöst mål. kommer av energin till transportsektorn från olja. Det blir därmed uppenbart att vi har en mycket lång väg att gå om vi ska nå målet om en fossiloberoende flotta. Utvecklingen avgörs i hög grad av de politiska villkor som ges. Det syns inte minst på att de regioner i landet som har uttalat en tydlig biogasstrategi också är de regioner som leder utvecklingen . Det behövs ett helhetsgrepp, och det är dags att tydligt markerar att man har ambitioner för biogasutvecklingen. Det behövs ansvar för hela kedjan från produktion till uppgradering, distribution och fordon. Detta händer inte av sig självt. och har gemensamt lagt fram ett förslag till om ett nationellt mål för biogasutvecklingen på till 2020. Det är ett mycket bra inspel som kan fungera som underlag för ett regeringsförslag och ett riksdagsbeslut. Det finns en ökande klyfta mellan antalet gasbilar i landet och antalet gaspumpar. Det blir allt svårare för taxichaufförer i att hitta en biogaspump. Det sägs att det tar alltmer av deras arbetstid att söka efter biogas. Om denna klyfta fortsätter att växa riskerar vi en utveckling där människor tappar förtroendet för biogasutvecklingen. Socialdemokraterna, och har lagt fram ett enigt förslag om att det behövs en nationell biogasstrategi. En sådan strategi måste innehålla både mål och konkreta åtgärder. Några av de konkreta förslag som vi presenterar är statliga lånegarantier och medfinansiering genom till utvecklingsprojekt och demomodeller samt att kommunerna ges fortsatt goda planeringsmöjligheter för att ta hand om avfall som kan göras till biogas. har i detta betänkande presenterat ett flertal förslag inom energipolitiken som syftar till att göra den mer miljöanpassad och framtidsinriktad. Jag står givetvis bakom alla reservationer men för att vinna tid yrkar jag bifall endast till reservationerna 1 och 3. 94 (V): Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 1 och 4. Dagens debatt handlar om resterande motioner från den allmänna motionstiden som berör vissa energipolitiska frågor. Innan jag kommer in på de två motionerna och reservationerna vill jag referera till något som jag läste alldeles i tidskriften . Där presenterades två vetenskapliga rapporter som slog fast att det är människans aktiviteter som är orsaken till den klimatförändring som vi upplever . Egentligen bekräftar de här rapporterna det FN:s klimatpanel kommit fram till. Det är viktigt att ta upp detta eftersom det nu finns en debatt i samhället där man ifrågasätter det vetenskapen har kommit fram till. Man påstår att det här är ett naturligt kretslopp. Med detta ville jag passa på att säga att jag är glad över att det finns en stor majoritet i riksdag och bland forskare i som har slagit fast att de rapporter som har kommit fram ska ligga till grund för våra politiska beslut. Bara det faktum att vi är överens borde utgöra en förutsättning för att vi ska kunna komma överens om målen och medlen när det gäller hur vi ska bemästra de klimatförändringar som vi upplever och som ser ut att fördjupas och förvärras framöver. Men jag kan tyvärr också konstatera att regeringens ambitioner inte är tillräckliga för att möta de utmaningar vi står inför när det gäller att begränsa effekterna av klimatförändringarna. Dess värre halkar vi också efter i utvecklingen om jag gör en jämförelse med andra länder. kan egentligen så väldigt mycket mer. Vi har bättre förutsättningar än många andra länder på en rad områden, och ändå sker så lite. är faktiskt sämst av alla EU-länder när det gäller solenergi och utvecklingen av den. Vi har inte ens en plan eller ett mål för hur solenergin bör utvecklas i . Vi halkar också efter i utvecklingen. Det sker forskning i , och vi ligger långt framme på det området. Men den forskningen kommer andra till del. Det är andra som drar nytta av den och tar ut vinsterna av den. I har alldeles , , anslagit medel för att göra solenergin billigare . Det är ett oerhört ambitiöst mål, och det visar också på en utveckling i där man ser detta som en möjlighet för att komma till rätta med klimatförändringarna och få ett alternativ till de fossila bränslen som finns . Dess värre har regeringen också i budgeten fattat beslut om att avveckla stödet till solvärme trots att de borgerliga partiernas valmanifest lovade ytterligare satsningar på solvärme. Motiveringen är att solvärmetekniken börjar bli så konkurrenskraftig att stödet kan avvecklas. Men jag ställer frågan: Kan solvärme verkligen stå på egna ben ? Jag betvivlar det. I samma proposition kan man också läsa att anslaget till energiteknik kommer att minska. Det innebär att satsningen på biogas kommer att få stryka på foten framöver. Det rimmar väldigt illa med de mål som fastställde om en fossilfri fordonsflotta 2030. I fanns en artikel under rubriken : Grön ekonomi ger högre tillväxt. En del av er har säkert läst den. I den artikeln refererades till en studie av som visar att den ekonomiska tillväxten inom EU kan öka om målet för minskningen av koldioxidutsläppen höjs från till . Det vore någonting att ta till sig om vi vill se de möjligheter som finns att åtgärda de hot som vi står inför. Det är givetvis nödvändigt att vi minskar koldioxidutsläppen, och det mer radikalt än vad som sker . , 2010, ökade utsläppen av koldioxid från trafiken i med trots regeringens ambitioner att utsläppen ska minska. Mot den bakgrunden är det ofattbart att utskottets majoritet avvisar den gemensamma motionen från Socialdemokraterna, och som efterlyser en helhetsstrategi som innehåller både mål och konkreta åtgärder när det gäller biogasens utveckling i . En sådan strategi är nödvändig om vi ska kunna nå de av uppsatta målen framöver. Det är också nödvändigt eftersom bensinpriserna rusar i höjden . De kommer att utgöra en allt större del av hushållens kostnader framöver på grund av bristen på olja på världsmarknaden. vill se konkreta årliga mål för biogasutvecklingen . Vi vill också att regeringen ser över möjligheterna till medfinansiering av biogasdrivna vägfordon och fartyg. Det handlar också om konverteringsteknik för äldre fordon. Vi måste göra det möjligt för samtliga som har fordon att ta del av den utvecklingen. Låt nu inte de möjligheter som vi har på biogasområdet gå förlorade så att vi tappar mark! Vi behöver mer forskning och utveckling för att kunna ta fram biogas ur organiskt avfall. Låt mig ta upp en satsning som har varit väldigt viktig tidigare, nämligen Klimp:en. Den var ett medel som gjorde att vi kunde utveckla biogas runt om i kommunerna. Det var ett alldeles utmärkt medel. Man skulle också kunna använda sig av innovativ upphandling som ett medel för att påskynda utvecklingen av ännu inte marknadsmässig teknik. Det är skillnad på innovativ upphandling och teknikupphandling. Teknikupphandling handlar om befintlig teknik. Innovativ upphandling handlar om det som inte riktigt är färdigt för marknaden . Jag hänvisar till igen. presenterade Obamaadministrationen en strategi för att få fart på den havsbaserade vindkraften i . Det är ganska fantastiskt. De ser möjligheterna, och i säger man: Det låter vi marknaden avgöra. Där ser man skillnaden mot den regering som vi har , som har en sådan tilltro till att marknaden ska sköta utvecklingen och inte förstår att det behövs tydliga incitament för att få fart på en utveckling inom vissa områden. Den havsbaserade vindkraften utvecklas inte om det inte finns ett stöd för den. Vi kan se på den utveckling som har skett. Det hänvisas ofta till det som har skett här i , i . Men då fanns det ett stöd för utveckling. De projekt som finns i utvecklas inte, utan de ligger på is, på grund av att det inte anses vara lönsamt att utveckla dem. Elcertifikatssystemet är inte tillräckligt för det. Därför bör vi, som vi skriver i vår motion, be regeringen återkomma och utreda frågan om hur ett sådant system skulle kunna se ut för att få fart på det. Vi måste ta till vara alla de möjligheter vi har när det gäller vindkraft om vi ska nå de mål som har satt om på land och 10 till havs. Dessutom förutsätter jag att vi snart får lösa frågorna när det gäller vindkraften och det kommunala vetot. Kommuner missbrukar det kommunala vetot så som det var tänkt och bryr sig inte om att ta beslut när förfrågningar kommer. Vidare måste vi se till att lösa frågan när det gäller försvaret och Försvarsmakten. Det här är en fråga som man har lyckats lösa i andra länder när den har varit uppe. Vi kan inte ha ett försvar som lägger in veto på detta sätt. I den tredje delen vänder jag mig till : När kommer förslaget om att se över effekterna av uttagsbeskattning för vindkraftskooperativ? Ni har ju idéer om det lägg fram dem! Ni kommer att få stöd här i . 95 (KD): Jag vill börja med att yrka avslag på samtliga 26 motioner om energipolitiska frågor som behandlas i näringsutskottets betänkande nr 12. Dagens riksdagsdebatt förs mot bakgrund av en proteststorm, kan man nog säga, bland allmänheten och i medierna mot osedvanligt höga elräkningar. Det gäller i synnerhet dem som saknar bindande avtal med sina elleverantörer. Spotpriserna på elmarknaden är nu onormalt höga. Nätkostnaderna har på sina håll också stigit kraftigt. Skatter och avgifter är långt högre än i exempelvis . Det viktigaste målet för vår klimatpolitik är att minska utsläppen av klimatgaser. Elproduktionen i är nästan helt utsläppsfri och byggs inte med fossil kraft. Jag tycker att det finns anledning att påminna om det. I propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik som antog 2009 finns ett par andra viktiga mål. De har också betydelse för produktionskostnader på el. Vi ska inte glömma att konkurrenskraftiga elpriser förutsätter konkurrenskraftig produktion. Andelen förnybar energi ska enligt energiöverenskommelsen vara av den totala energianvändningen. Det är ett av målen. Politiskt bestämmer vi hur mycket förnybart som ska finnas i systemet. Det sker genom att vi fastställer en kvot på förnybart som vi kunder måste betala för genom att köpa elcertifikat från producenterna. Den vanliga elkonsumenten betalar för utbyggnad som pågår och ger exempelvis vindkraftsproducenten en subvention på . svarade vindkraften för . var den siffran sjudubblad till .