prot · GY09117 · 2011-06-16 00:00:00 — Det kan leda till ett större sparande, en minskad konsumtion och därmed till en lägre tillväxt på kort sikt. Vi ser dock inte heller några sådana tecken . Den stabilitetsfond som har byggts upp i är en role model för arbetet i . Vi går före. Vi visade förra gången det var ekonomisk kris att vi inte drar oss för att gå in och ta över banker om så skulle behövas, och beredskapen för att uppehålla det finansiella systemet i är god även om krisen sprider sig till och . Kompetensen inom området förnybar energi 68 (S): Min fråga handlar om . Vi har ju tidigare haft debatter om beslutet att inte sälja , men jag tänkte inte uppehålla mig vid det utan ställa en helt annan fråga som handlar om hur detta beslut påverkar möjlighet att erbjuda tekniska konsulttjänster inom området förnybar energi, särskilt med tanke på avvecklingsbeslut. Enligt uppgift från Ekot ska man satsa i denna omställningsprocess. Då handlar det framför allt om att ta fram förnybar energi. I stället för att behålla den kompetens man har haft i väljer man från regeringens sida att sälja ut detta bolag, som ju kunde vara en del av detta. Enligt uppgifter kommer huvuddelen av dessa arbeten att flytta till . Då är min fråga: På vilket sätt ska upprätthålla möjligheten att behålla dessa konsulttjänster inom området förnybar energi? 69 Statsrådet (M): Först måste jag korrigera frågeställaren. Det är inte staten eller regeringen som säljer ut . Det är bolaget som självt beslutar om detta. Enligt aktiebolagslagen ska man rådfråga och samverka med ägarna vid strategiska beslut i bolaget. Det här bolaget är inte av den karaktären att det krävs sådan samverkan med ägarna, utan det är ett beslut av självt. gör bedömningen jag har ingen anledning att göra en annan bedömning att detta bolag är ett av flera konsultbolag på detta område. ägnar delar av sin tid åt att ge tjänst åt och delar av sin tid åt att ge tjänst till andra bolag. Det är min och bedömning att den konsultverksamhet som bedriver är förenad med god konkurrens. gör bedömningen att bolaget kommer att utvecklas bättre utanför och därigenom även kommer att kunna ge bättre tjänster . 70 (S): Man gör det för det första väldigt enkelt för sig om man säger att det inte har någonting med regeringen eller staten att göra. Ett helägt statligt bolag har i allra högsta grad med regeringen att göra och det ägaransvar som regeringen har. Det var ett ganska konstigt argument. Det andra, fru talman, är att de konsultföretag som arbetar med förnybar energi är väldigt små företag. Men detta är ett ganska stort företag som försvinner från . Frågan är hur man uppehåller den kompetens som behöver uppehållas för förnybar energi när man fattar ett aktivt beslut från i varje fall den svenska staten, jag ska inte säga regeringen, att göra sig av med den kompetensen. Det är min fråga. 71 Statsrådet (M): Jag vill i varje fall ägna mig lite åt formaliafrågor. Det är viktigt att staten utövar sitt ägande på bolagsstämman. Man har en bolagsordning som är skärpt i fall. Det stod att det ska vara det ledande i , och ska det vara ett av de ledande i . Detta har man raljerat kring. Man kan fråga vilket som är svårast, att vara bäst i eller en av de bästa i världen. Jag vill absolut hävda att fick ett vässat uppdrag av regeringen . Även om bolaget kommer till går det att köpa konsulttjänster av det i försorg om man så skulle önska, även om inte tror det. Det är min och bedömning att den typen av konsulttjänster som bedriver är mångfasetterad. Det finns många bolag, och det är god konkurrens på området. Bedömningen är att bolaget i fråga, , kommer att leva ett bättre liv utanför . Därigenom kommer att kunna få bättre tjänster till bättre kvalitet och pris än vad man kan få . Biståndet och kvinnors rättigheter 72 (M): Just nu skriver en förnyad utrikespolitisk plattform. Ett av områdena som särskilt ska belysas är kvinnors rättigheter och vad vi kan göra för att stärka dem. Biståndsministern har poängterat hur viktigt det är att biståndet når kvinnor. Det är, som ministern själv har påpekat, en förutsättning att kvinnor har en tydlig roll i förändringsarbetet för att ett samhälle ska kunna byggas på demokratiska grunder. kommer jag till min fråga. Systematiska våldtäkter i krig är dess värre en regel och inte ett undantag. Det är fallet senast nu i där Gaddafi ger sina soldater Viagra för att dessa ska gå ut och förgripa sig på civilbefolkningen. Vi ser även detta i där tusentals kvinnor faller offer för dessa grymma brott. Kan biståndsministern beskriva hur vi bäst går till väga för att stärka kvinnors rätt och vad vi via biståndet kan göra för att motverka dessa kränkningar? 73 Statsrådet (M): Tack för frågan! Det är väldigt viktigt att man ser på hur det internationella rättssystemet fungerar för att kunna agera mot denna typ av fruktansvärda kränkningar av kvinnors rättigheter och när det gäller kvinnor som offer i krigssituationer. Visst finns det ett regelverk. Men det som brister inte minst i situationer med sköra, fattiga och sårbara länder är att det finns bristande rättssystem. Därför är det viktigt att titta på hur man ska kunna kräva rättvisa och se till att förövarna ställs till svars. Det behövs också kunskap inom olika organisationer om hur man ska kunna observera, monitorera, utbilda och se hur det ska stoppas. Det handlar också om att i en del länder, till exempel , har kvinnor generellt en väldigt låg ställning. Vi måste se till att inte bara stärka kvinnor och inte se dem som offer utan också se till att de är mer av aktörer. Detta försöker vi göra inom ramen för biståndet genom att påtala att kvinnor är sårbara i vissa situationer, hävda deras rättigheter men också se till att de får vara med vid förhandlingsborden och i ekonomiska sammanhang. 74 (M): Som vi har diskuterat tidigare ger riktat bistånd till kvinnor effekt. Jag är tacksam för att vi har en biståndspolitik som arbetar i den riktningen. Jag tackar biståndsministern för svaret. 75 (S): Min fråga handlar om var arbetslinjen finns i att man har tagit bort de statliga medlen till sommarjobb. nämnde kommunernas ekonomi. Den är skiftande beroende på vilka förutsättningar man har och vilken prioritering man gör. Det gör att det inte blir särskilt likvärdigt för de ungdomar vi har runt om i landet. Jag skulle också vilja påpeka att även om kommunerna gick med överskott var statsbidragen högre . Det finns också balanskrav som gör att man inte kan ta med sig pengarna . Där kan man tycka att staten bör ta ett ansvar. Vi vet att en av de viktigaste sakerna som avgör etableringen på arbetsmarknaden är att ha arbetslivserfarenhet och att sommarjobb är väldigt viktigt. Man kan undra varför inte regeringen tycker att det är motiverat att stödja kommunerna så att de kan erbjuda sommarjobb till unga. Jag skulle också vilja ha en kommentar till när tycker att det statliga ansvaret för arbetsmarknadspolitiken träder in. Träder det in när personen har fyllt 19 eller ? 76 Statsrådet (M): Den sista frågan är ganska enkel att besvara eftersom det regelverk vi har för uppföljningsansvar gäller från det att man lämnar gymnasieskolan och framåt. Så ser det ut. När det gäller de andra frågeställningarna finns det anledning att upprepa det jag har sagt tidigare. Kommunernas förbättrade ekonomiska situation är ett resultat av den tydliga och klara arbetsmarknadspolitik som regeringen har fört under föregående mandatperiod. Det har för ett stort antal människor, tack vare en kombination av jobbskatteavdrag och en effektiv politik för att få ut människor i arbete, lett till att vi har kunnat reducera arbetslösheten. Det är viktigt att hålla detta i minnet. Tack vare detta har kommunerna en bättre ekonomi. Denna goda ekonomi får sedan kommunerna själva disponera. De får bestämma sig för vad det är man vill prioritera. Att vi såg ett överskott utvecklas i kommunerna, precis som frågeställaren tar upp, handlar inte bara om vi har tillskjutit pengar från staten. Det är långt därifrån. Det har handlat om politiska åtgärder som vi har vidtagit och som inte alltid frågeställarens parti har ställt upp och medverkat till i kammare. Man måste också väga in detta när man diskuterar var det politiska ansvaret för dagens utveckling ligger. 77 (S): Om man sätter frågan i ett lite bredare perspektiv och tittar på arbetsmarknadspolitiken i övrigt säger att det har förts en väldigt effektiv politik. Man talar väldigt ofta om att man för en kostnadseffektiv politik. När man sätter saker i relation till varandra kan man undra varför det inte går att lägga flera hundra miljoner på att skapa sommarjobb för unga men lägga 3 ½ miljard på att sänka restaurangmomsen. Det är tveksamt om det ger några nya jobb över huvud taget enligt regeringens eget finanspolitiska råd, och där kan man undra. När det gäller det statliga ansvaret för arbetsmarknadspolitiken träder det in när man är , slutar gymnasiet eller hur regelverket nu ser ut. Vi vet att möjligheterna att etablera sig på arbetsmarknaden grundläggs tidigare i gymnasieåldern när man borde vara ute och sommarjobba och skaffa sig erfarenheter. Borde inte regeringen se det och ompröva sitt ställningstagande? 78 Statsrådet (M): Jag är den förste att bli tillskyndare för att se till att unga människor har rätt kompetens för att snabbt komma in på arbetsmarknaden. Det är också därför regeringen för en effektiv politik när det gäller skola och kompetensutveckling. Sedan är det viktigt att det inte bara är fråga om att diskutera sommarjobb och de insatser som görs temporärt. Man måste sätta in det i ett mycket större perspektiv. Då ser man klart och tydligt att vi har klarat av att reducera långtidsarbetslösheten i . Den är ofta ett resultat av man hamnar snett, om jag får använda det uttrycket. Vi har kunnat se en bra och tydlig utveckling på området. Det är samma sak med de nystartsjobb som kommer till och där vi sänker trösklarna. Det är viktigt att peka på detta. framställs det som att ungdomsarbetslösheten är nyckeln till mycket ont, och det är sant om man inte klarar av att bekämpa den. Men det har regeringen gått i land med. Vi kan nu dessutom se till att kommunerna prioriterar rätt. Det är upp till oss själva, eftersom vi har partikolleger i landets 290 kommuner, att ta den här frågan på allvar. Då tror jag att vi kommer att få se en ännu mer positiv utveckling på området. Svenska polisens uppklaring av brott 79 (M): Jag skulle vilja ställa en fråga till justitieministern. sändes det ett radioprogram där man talade om svensk polis effektivitet när det gällde att lösa bostadsinbrott. Man gjorde en jämförelse med bland annat , och procenttalen i var förskräckande låga. Poliser som uttalade sig i programmet talade väldigt mycket om att man från polisledningar runt om i landet prioriterar statistik och siffror framför att man kanske gör en lite mer komplicerad utredning och på det sättet löser ett brott som är begånget. Jag tycker att det är mycket bekymmersamt och undrar därför om justitieministern tänker vidta några åtgärder med anledning av detta. 80 (): Polis och åklagare har ett lagstadgat ansvar att utreda brott som faller inom allmänt åtal. Det gäller även bostadsinbrotten. De polisledningar eller andra poliser som inte inser det har missuppfattat sitt uppdrag. Detta är bekymmersamt eftersom uppklaringsgraden är alldeles för låg när det gäller bostadsinbrott. Bland annat det var ett av skälen till att regeringen gav , och ett gemensamt uppdrag att arbeta för att effektivisera mängdbrottshanteringen. Bostadsinbrott faller under begreppet mängdbrott. har bekymrat sig mycket över den låga uppklaringsprocenten och har därför gjort en särskild inspektion, som det kallas för. Man har åkt runt för att se hur de olika polismyndigheterna hanterar detta. Man ville se dels vad som fungerar bra, dels vad som fungerar mindre bra. Just nu pågår en motsvarande inspektion som gäller brottsplatsundersökningar. 81 (M): Det var bra att höra att man gör dessa inspektioner. Jag tror att just brottsplatsundersökningar är oerhört viktigt. Jag har dessutom vid olika besök hört talas om att jobbar man som polisman med utredningar just av mängdbrott som bostadsinbrott, men även när det gäller brott i nära relationer, har man låg status inom poliskåren. Detta kan naturligtvis spegla var de bästa poliserna hamnar och var de jobbar. Jag tycker att det ligger i paketet att det är oerhört viktigt att mängdbrotten, vardagsbrotten, verkligen prioriteras och att de polismän som jobbar med det i stället får hög status. Utifrån detta får justitieministern gärna fortsätta sitt resonemang om arbete. 82 (): Brottsplatsundersökningar, som är oerhört centrala, är en nyckel till att lösa många bostadsinbrott. Kriminella lämnar spår efter sig. Om ingen tar hand om dem går det inte att hantera. har sett till att vi har ett dna-register och regler för att använda det. har fått kritik för att poliserna i inte samlar in tillräckligt mycket. Även detta åtgärdas. Jag tror att det är bra att konsekvent gör denna typ av inspektioner och lyfter fram frågorna. Vi måste förbättra både förstahandsinsatserna och hanteringen av ärendena så att det går någorlunda snabbt. Det går att åstadkomma betydligt bättre uppklaring än vad vi har . Regeringen prioriterar frågan med mängdbrotten, för det är brott som är allvarliga för de människor som drabbas. Det är också de vanligaste brotten. Vi kommer inte att ge oss förrän det är en självklarhet att det är fint att arbeta med denna typ av brott. Genom att betona arbete i yttre tjänst uppvärderar vi också denna typ av polisinsatser. 83 (S): Trafikförseningarna för dem som pendlar till arbetet i , och kostar samhället 8 ½ miljard kronor. Om man inkluderar miljökonsekvenserna stiger kostnaden till 11 ½ miljard. Detta framgår av en alarmerande rapport som Trafikanalys lämnade över till regeringen. Hårdast drabbad är . Det är framför allt brister i spårkapaciteten som står för de stora kostnaderna. Järnvägsnätets belastning är hög och trängseln stor. Om inte omfattande satsningar genomförs för att förbättra framkomligheten kommer kostnaderna för arbetspendling att öka väsentligt , menar . I förlängningen kan det begränsa den regionala och den nationella tillväxten. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder tänker regeringen vidta för att råda bot på detta gigantiska samhällsproblem? 84 Statsrådet (M): Diskussionen om hur viktigt det är att satsa på infrastruktur är alltid levande, inte bara i regeringen utan också i samhällsdebatten i övrigt. Det är dock viktigt att understryka att olika satsningar måste vägas mot varandra. Regeringen har tagit fram en långtidsplan som har klubbat igenom där många satsningar på infrastrukturen i finns inlagda. En hel del av dessa håller på att effektueras som jag står och pratar här och . Det finns dock inga enkla lösningar på frågorna. Man måste alltid hålla i minnet att det handlar om vilka olika prioriteringar som måste göras och fundera lite över dem. Vi kan se att den debatt som har ägt rum i bär syn för sägen. Vilken typ av trafikslag är det som ska dominera? Vilka förutsättningar har man på det lokala planet för att hantera frågorna? Därför kan jag inte lämna ett exakt svar på hur frågorna ska hanteras. Också andra instanser, såväl de kommunala som de regionala organen, har sitt att säga i detta. Allting är inte bara en statlig fråga. 85 (S): Som regeringen brukar göra lägger man ett stort ansvar på kommuner och landsting. Det har man i allra högsta grad gjort när det gäller investeringarna till infrastrukturen. är kommuner och landsting hårt belastade. Jag tycker att det är synd att statsrådet väljer att inte svara på vilket ansvar staten, i det här fallet regeringen, har. Konsekvenserna kommer att bli ännu värre om man inget gör. Den långtidsplan som statsrådet nämner innehåller mindre investeringar de kommande fyra åren. Det kommer att innebära att läget försämras ytterligare. Jag anser att regeringen inte kan ha råd att ligga på denna låga nivå. Regeringen kan inte heller ha råd att ligga på den låga nivå som man har när det gäller drift och underhåll av järnvägar. bedömning för att råda bot på problemen är helt enkelt att dra ned på trafiken i , och . Är det så vi vidgar arbetsmarknadsregionerna? Är det så vi skapar tillväxt i ? 86 Statsrådet (M): Även om jag inte ägnar mig åt infrastruktur dagligdags är jag en avnämare av de tjänster som infrastrukturen tillhandahåller i detta land precis som alla andra medborgare. Jag tycker att det är viktigt att peka på två saker. Det första är att vi har haft ett så pass stort eftersatt underhåll på våra vägar, på våra järnvägar och på all annan infrastruktur att vi måste ta itu med det. Regeringen har utvecklat en strategi och planer för att göra detta, och vi angriper just nu problemet. Men det innebär att vi också måste prioritera, som jag sade i mitt tidigare inlägg. Det är det andra. Vi måste se till att lägga pengar på underhåll. Det innebär att den typ av nyinvesteringar som frågeställaren talar om kanske inte alltid kan komma till stånd med lika stor hastighet som vi annars skulle ha önskat. Detta är dock ett övergående problem. I sinom tid kommer vi att komma i fatt. Jag tycker att det är viktigt att peka på att staten har tagit och kommer att ta ett omfattande ansvar för att se till att infrastrukturen i det här landet, inte minst i huvudstadsregionen, håller den höga standard som vi behöver för att säkra tillväxten och välfärden. 87 (KD): Jag hade möjligheten att vara med polisen och åka runt i i samband med studentexamen. Då fick man se sin hemstad och sin hembygd med lite andra ögon framåt kvällskvisten. Min fråga till justitieministern är: Vad gör regeringen för att motverka att barn och unga hamnar i kriminalitet och ungdomsbrottslighet? 88 (): Det finns många åtgärder som man skulle kunna nämna i sammanhanget. Det viktigaste på mitt eget område tror jag ändå är det faktum att vi numera har avtal mellan polisen och nästan samtliga kommuner. Man går igenom hur problematiken ser ut, vilka insatser som ska göras och vem som gör vad. Ett problem när det gäller ungdomar som riskerar att hamna i missbruk, i fel kretsar eller vad det nu kan vara är att myndigheter agerar styckevis och delt i stället för att samla ihop sig och försöka samverka. Min tanke har varit att om man skaffar sig samma kartbild och är medveten om samma bekymmer kan man också tillsammans resonera om vem som ska göra vad. Det är helt meningslöst för polisen att gripa folk som har druckit för mycket och annat om det inte finns någon som kan ta hand om dem, till exempel. Vi måste öka samarbetet i de olika sammanhangen för att fånga upp ungdomar när de är ute på fel väg. 89 (KD): Jag är glad för det svaret. Jag har varit ute på stan tillsammans med mina egna barn när de var i den här åldern, och jag ser en markant förbättring just på grund av att kommuner och polis samarbetar och på grund av polisens sätt att ta ungdomar. Därför märks det att det har blivit fler poliser och en annan inställning i form av samarbete och annat. Ändå funderar jag på om man inte behöver medvetandegöra också föräldrarna och andra vuxna i högre grad om vad som faktiskt händer när de släpper ut sina unga och tonåringar på stan . 90 (): Det finns absolut skäl att koppla in föräldrarna. Det görs också. På många håll har man ett genomtänkt och planerat arbete där man alltid tar kontakt med föräldrar och informerar om vad som har hänt och om vilka åtgärder som ska vidtas. Låt mig nämna som ett exempel, som ligger nära . När ungdomar snattar eller begår ett brott av det slaget kallar socialtjänst och polis tillsammans föräldrar till ett möte . Det blir goda resultat på den typen av snabba, konkreta insatser. En viktig sak som jag vill nämna i sommarlovstider är naturligtvis att polisen arbetar intensivt med nolltolerans mot alkohol och droger när det gäller ungdomsarrangemang och aktiviteter av det slaget. Det är otroligt viktigt att ungdomar inte dras till missbruk av olika slag. Det är då problemen börjar. Här har vi alla ett ansvar. Det är viktigt att polisen ligger på och ser till att förverka alkohol som ungdomar har fått förmodligen av vuxna. 91 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Därmed vill jag tacka deltagarna i denna frågestund. 11 § (forts. från 9 §) Kvalitet i gymnasial lärlingsutbildning (forts. UbU17) 92 (MP) replik: Jag håller med om att detta betänkande om lärlingsutbildningar är i många delar bra. Jag betonade detta redan i mitt inledningstal. Vi har arbetat för dessa frågor och väckt motioner om dem. Där är vi ense. Vad vi kritiserar regeringen för, och er för, är att regeringen inte åtgärdar de brister som finns i förslaget, som vi ska ta ställning till. Regeringen föreslår att ett utbildningskontrakt ska upprättas mellan huvudmannen, eleven och arbetsplatsen utan att ålägga skolhuvudmannen skyldigheten att utreda och åtgärda trakasserier. Varför vägrar regeringen, , att göra detta? Varför vill ni inte ge eleverna den garantin? Regeringen betonade vikten av utbildning och kompetens för lärarkåren. När vi här vill att handledarna ska genomgå en handledarutbildning håller inte regeringen med. Jag skulle vara glad, fru talman, om kunde svara på varför regeringen inte vill ha denna obligatoriska handledarutbildning. 93 (M) replik: Jag är naturligtvis glad att är så tydlig som han är med att han tycker att lärlingsutbildningar är bra, att han dessutom ser poängen i förslaget som vi har lagt fram, att det går åt rätt håll och att han i huvudsak ger ett stöd. Det lät inte fullt lika positivt i hans anförande. Därför är jag glad att det låter positivt . När det gäller de punkter som tar upp är det viktigt att se saker för vad de är. Vi ska se utbildningskontraktet för vad det är, det vill säga ett klargörande av vilken ansvarsfördelning som gäller, vilka åtaganden som gäller för dem som berörs av kontraktet. Utbildningskontraktet ersätter inte på något sätt den lagstiftning som gäller i samhället i övrigt. Vi är självklart överens hoppas jag om att vi ska motarbeta trakasserier på arbetsplatsen. Men diskrimineringslagstiftningen gäller och är tillämplig på alla arbetsplatser oavsett. Den kan inte avtalas bort i ett utbildningskontrakt. Därför behöver den inte särskiljas. Min motfråga till blir: Vilken övrig lagstiftning som redan gäller i samhället borde också vara inskriven i utbildningskontraktet? Sedan var det frågan om obligatorisk handledarutbildning. Vi har sett att det inte var så många som kunde fullgöra hela den handledarutbildning som fanns. På ett sätt tror jag inte att det är så konstigt att det blir så. Om de som ska fungera som handledare inte har sin anställning i skolan utan på en arbetsplats bedömer att de inte riktigt har tid att göra allt ska det ses som ett tecken på att de är efterfrågade på sina arbetsplatser och inte kan vara borta därifrån snarare än ett tecken på att de är ointresserade av handledarutbildningen. Det är bland annat därför utbildningskontraktet är så viktigt för att fastslå vilka åtaganden som ska gälla och hur den ansvarsfördelningen ska se ut. 94 (MP) replik: Jag tackar för svaret. Jag har fortfarande inte fått svar på varför kompetensen inte är så viktig när det gäller denna form av utbildning. Varför vill man inte ha en obligatorisk handledarutbildning? Kan ni inte kosta på er att säga att alla handledare som ska utbilda dessa elever ska gå en handledarutbildning som är obligatorisk för alla? På så sätt säkras kvaliteten, att det finns handledare som har gått en utbildning. Vi förstår fortfarande inte varför detta inte är möjligt. Regeringen, fru talman, poängterade för inte så länge sedan i fråga om gymnasier och övriga skolor att det är viktigt med kompetens, att lärarna har gått en utbildning, att lärarna inte ska vara obehöriga. Men här säger man att det inte är viktigt med en obligatorisk handledarutbildning. Jag skulle gärna vill ha ett svar, fru talman, från på varför det inte är viktigt för dessa elever. 95 (M) replik: