prot · GZ0929 · 2011-11-10 00:00:00 — 1 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2011/12:FPM23 Meddelande om ökad genomslag av EU:s utvecklingspolitik en agenda för förändring KOM(2011)637 till utrikesutskottet 2 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellation 2011/12:87 Till Interpellation 2011/12:87 Stresstesterna av de svenska kärnkraftverken av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Miljöministern har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. (C) Enligt uppdrag och rättschef 3 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2011/12:29 och 33 till utrikesutskottet 4 § Svar på interpellationerna 2011/12:37 och 58 om högskolan 1 Utbildningsminister (FP): har frågat mig vad jag avser att göra för att stärka de små och medelstora högskolorna. Vidare har frågat mig vad jag avser att göra för att höja utbildningsnivån i hela landet samt vad jag avser att göra för att höja kvaliteten och få fler högskoleplatser förlagda till och andra mindre högskolor. har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka de regionala högskolornas roll inom utbildningssystemet. Regeringens övergripande politik för högskoleområdet är att åstadkomma högsta möjliga kvalitet för utbildning och forskning, i motsats till tidigare fokus, som har legat på antalet platser. För att stärka kvaliteten vid universitet och högskolor har regeringen höjt anslagen och föreslagit fortsatta kvalitetssatsningar. beräknas ersättningen för utbildningar inom humaniora och samhällsvetenskap, vilket är den största sektorn inom svensk högskola, höjas med , vilket delvis finansieras genom att resurser för inaktiva studenter dras in. införs dessutom en kvalitetsbaserad del i resursfördelningen som fullt utbyggd kommer att omfatta ca att fördela till de utbildningar som bedöms hålla bäst kvalitet. Dessutom har resurserna för forskning och forskarutbildning ökat som en följd av den senaste forsknings- och innovationspropositionen. För innebär det en ökning med 2012 jämfört med . Resurserna för ökar med . Regeringen ser också positivt på att lärosätena stärker kopplingen mellan utbildning, forskning och innovation, bland annat genom samverkan med näringslivet och samhället i övrigt. Regeringen vill understryka att förstklassig utbildning och forskning kan bedrivas vid såväl större som mindre lärosäten. Utbildning bör enligt regeringens mening finnas på många platser i landet, för att på så sätt underlätta för fler att studera. Såväl kvaliteten som studenternas val av utbildning och lärosäte ska dock väga tungt i fördelningen av resurser. För och för gäller, precis som för andra universitet och högskolor, att den tillfälliga satsningen på totalt 10 000 platser upphör 2012, enligt vad som aviserades när satsningen presenterades. Dessutom sker en viss indragning med anledning av att båda dessa högskolor hade examenstillstånd för lärarutbildning som inte förnyades vid senaste prövning. Min och regeringens avsikt är att fokus även fortsättningsvis ska ligga på kvaliteten i utbildning och forskning. Det är på så sätt vi långsiktigt stärker internationella konkurrenskraft. 2 (S): Tack, utbildningsministern, för svaret! Jag ska börja med att avliva en myt. Jag har noterat att både utbildningsministern och många andra borgerliga politiker brukar påstå att vi socialdemokrater inte satsar på kvalitet när det gäller utbildningen. Det sägs i debatten och jag noterade också att försökte betona att den borgerliga regeringen satsar på kvalitet till skillnad mot Socialdemokraterna. Det hörde jag utbildningsministern säga. Då vill jag berätta om det är så att utbildningsministern inte läser de förslag vi lägger fram i att vi lägger 300 miljoner mer på kvalitetssatsningar på den högre utbildningen, både högskole- och universitetsutbildningar. Och det är inget tillfälligt som vi gör bara , utan det är som vi har högre ambitioner när det gäller kvalitetssatsningar på högskolor och universitet än vad regeringen har. Vi har lagt 500 miljoner mer, 400 miljoner mer och 290 miljoner mer än regeringen när det gäller kvalitetssatsningar. Det säger är nonsens. Det är myt och återigen myt. Det är retorik. Men det är inte sant, och jag föredrar om ministern håller sig till sanningen. är en alldeles utmärkt och fantastiskt bra högskola som ger möjlighet för dem som inte kommer från hem med studievana att ta steget in i högre utbildning. Det är en fantastiskt bra högskola. Högskolorna runt omkring i landet gör en fantastisk insats när det gäller att få ungdomar som inte kommer från hem med studievana att ta steget in i en högre utbildning men också när det gäller samarbetet med det omgivande samhället. gör fantastiska insatser för att samarbeta med närliggande näringsliv men också med kommunerna. Därför är det viktigt att får möjlighet att utvecklas, får högre kvalitet och fler platser. Vi har ju , , möjlighet att höja vår ambition för . ska möta framtiden med kunskap och kompetens inte med låga löner och sämre utbildade ungdomar. Jag tycker att vi borde ta den chansen: att höja nivån och inte sänka den, att satsa på fler utbildningsplatser, inte färre, och satsa på bättre kvalitet, inte sämre. Det är viktigt för oss socialdemokrater att vi kan göra både och, och det är viktigt att hela ska ha möjlighet. Jag har i mitt första inlägg en följdfråga till . Jag återkommer senare om fler saker beträffande . Frågan gäller forskningsanslagen. Jag noterar att ni hellre satsar på universiteten och försöker leka svälta räv med högskolorna runt omkring i landet. Om man lägger ihop forskningsanslagen för samtliga regionala högskolor , , , , , , , , , , , och får de tillsammans av det totala forskningsanslaget. Tycker att det är rimligt? 3 (S): Tack, ministern, för svaret! Trots att arbetslösheten är rekordstor på ungdomssidan drar man in 10 000 platser på högskolan. Det tycker jag är fel väg att gå i det här läget. Vi behöver fler platser. Vi föreslår i vår alternativbudget 8 700 nya platser på högskolan plus 6 500 på mer än regeringen. I hänvisar ministern till att högskolor behöver slås ihop med de starka universiteten. Han hänvisar till att antalet 20-åringar minskar med en fjärdedel på bara . I min värld och enligt min synpunkt är det livslångt lärande som gäller. Näringslivets behov har inte upphört bara därför att demografin ser ut som den gör. Vi behöver ha ett flexibelt utbildningsväsen där det är rätt att utbilda sig i olika skeden av livet. Man kan gå på högskola även om man är , anser jag. Det har byggts upp högskolor över hela landet. Det är totalt 37 universitet och högskolor. Det har lett till att 440 000 personer finns i den typen av studier. Det tycker jag är bra. Det är något man ska slå vakt om. drabbas man negativt av det nya systemet med fördelning av examensrätter, och det finns ett tydligt tryck på att man ska bli en filial till eller . Så ser det ut i den informella verkligheten. Här agerar bland annat statssekreteraren aktivt i olika sammanhang, har jag förstått. har 18 000 studenter. Det är en oerhört viktig kraft i den regionala utvecklingen. Man kan kalla det för ett nav i utbildningens infrastruktur. Det här skapades, precis som många andra regionala högskolor, när de traditionella universitetsorterna inte klarade kraven på personal till skola, socialtjänst, hälsovård och offentlig förvaltning och inte heller kraven i fråga om näringslivets kvalificerade behov inom drift, ledning och ekonomi. lägger man examensrätterna så att de ska gynna de traditionella universiteten. Trots att fick mycket goda resultat när det gällde lärarutbildning fick man inte fler platser. Fler platser fick däremot och trots att de inledningsvis inte fick examensrätt när det gällde lärarutbildningen. hade problem när det gällde förskollärare. Man fick inte igenom sin första ansökan. har man vidtagit åtgärder för att stärka kompetensen. Men då har det dragits in platser i stället. Nystart får ske om man tar resurser på annat håll i högskolan i anspråk. Jag noterar däremot att och fick nya platser när det gällde lärarutbildningen. Det är en tanke bakom det här. Jag menar att det är ett gynnande av de traditionella orterna. Så här ser det ut i verkligheten. Så här ser det ut i praktiken. ser vi en utveckling där får bidra med pengar för att finansiera utbyggnad av läkarutbildning, tandläkarutbildning och sjuksköterskeutbildning på sju andra lärosäten. Men när får sjuksköterskeutbildningen på extra resurser och extra tilldelning? Varför fanns inte den med, om man nu hade ambitionen att klara av även de regionala högskolorna? Det som jag tycker blir en tydlig bild är att man sakta men säkert försöker strypa de regionala högskolorna till de traditionella universitetsorternas förmån. Det är en tydlig bild. Jag tycker att den också redovisas i den här artikeln. Varför stryper man de regionala högskolorna till de traditionella universitetens förmån? 4 (S): Jag får också tacka för det svar som utbildningsministern har givit på de här två interpellationerna. Det är två viktiga interpellationer som handlar om viktiga framtidsfrågor för . Jag har också tagit del av den debattartikel som utbildningsministern skrev och som publicerades i . Rubriken löd, såsom citerade: Högskolor behöver slås ihop med de starka universiteten. Budskapet i artikeln från utbildningsministern var övertydligt. Det handlade om att tvinga högskolor att gå samman med starka forskningsuniversitet, utifrån utbildningsministerns perspektiv. Jag tycker att det är en märklig hållning. Det är två argument som utbildningsministern använder, kvalitetsfrågan och även demografifrågan. Att antalet 20-åringar eller ungdomskullarna minskar framöver vet vi. Men vi vet också av historien att det går upp och ned, och så ökar det igen. Det kan inte vara speciellt förnuftigt att slå sönder ett högskolesystem bara för att det är minskning. Det är inget skäl för att angripa de små högskolorna. Även kvalitetsfrågan tycker jag blir ganska märklig. Här finns en underton av att storskalighet och elittänkande är bättre än regionalt ansvarstagande. Där tycker jag att utbildningsministern befinner sig på irrvägar. Vi behöver fler högskoleplatser i . Det är min bestämda uppfattning, och det är socialdemokratins bestämda uppfattning. Därför vill vi satsa mer. Jag kan berätta för utbildningsministern att utbildningsutskottet var i . Vi träffade flera kommissionärer i EU, och vi träffade den som då hade ansvar för utbildningsfrågor. Hon var väldigt frank. Hon spände ögonen i oss från och sade: Varför är ni så passiva i skolfrågor och utbildningsfrågor? Ni är kända för att satsa och för att ni vill ha en hög utbildning och många i högskolan, men är ni passiva. Hon hade rätt. Vi socialdemokrater har ett mål. Man kan titta på det utifrån EU-målsättningar, som utbildningsministern känner till. När det gäller 3034-åringar vill vi att ska ha genomgått minst en tvåårig högre utbildning. Vi talar om högskola. Vi talar om yrkeshögskola. Vi kan tala om andra skolor där det finns en eftergymnasial utbildning. Det är en målsättning som är tuff. Vad säger utbildningsministern och den borgerliga regeringen? Det är ungefär vad vi har . Ni spänner inte bågen. Ni tar inte ut steglängden. Ni vill inte mycket. Hon hade rätt, kommissionären i . Jag tycker att det är en alldeles för passiv hållning som utbildningsministern ger uttryck för i den här artikeln och som tas upp i interpellationerna. Det handlar inte bara om vissa högskolor. Det handlar om alla högskolor och universitet som känner sig tryckta. De får signaler om att de kanske har en undermålig undervisning eller forskning. Därför kvarstår frågan: Varför vill inte utbildningsministern satsa offensivt, att ska gå en eftergymnasial utbildning? 5 (C): Jag ger mig också in i den här diskussionen även om jag varken är interpellant eller minister. Jag ska börja med att säga att jag också var med i med utbildningsutskottet. Vid de kommissionärsbesök jag var med på uttryckte sig kommissionärerna betydligt mer nyanserat än . För har det varit viktigt att vara drivande i fråga om att bygga ut en högre utbildning i hela landet. Vi ser att det har varit en positiv drivkraft för utveckling, och vi ser att det har varit en positiv drivkraft för människor att utbilda sig i alla landets delar. När vi nu sitter med i en alliansregering kan vi se att Alliansens politik syftar till att resurser i den högre utbildningen och forskningen ska fördelas utifrån nycklar, utifrån kvalitetsindikatorer. har systemet sett ut så att man har suttit på departement och portionerat ut pengar. Det är väl det som går igen när man från Socialdemokraternas sida verkar tro att det är personligen som sitter och skruvar åt, täpper till eller öppnar penningpåsen. Det är väl inte riktigt så det ser ut. Men det här är ändå en viktig diskussion att föra, om framtiden för utbildningen i hela landet. Jag tycker att det är lite olyckligt när man gör den här uppdelningen mellan regionala högskolor och de gamla fina universiteten. En kvalitativt bra utbildning måste rimligen vara lika bra var den än finns, om det är på ett mindre lärosäte eller på ett större universitet. Den här uppdelningen håller jag alltså inte med om. Här är det också viktigt att säga vad regeringen faktiskt säger. I den kommande budgeten, som vi kommer att debattera och fatta beslut om , skriver regeringen att regeringen vill understryka att förstklassig utbildning och forskning kan bedrivas vid såväl större som mindre lärosäten. Och förändringar av organisationen ska bygga på lärosätenas egna bedömningar och på frivillighet. Det här är regeringens politik. Jag hör runt om i landet och även i debatten att det finns personer i regeringen eller i departement som leker svälta räv eller agerar aktivt och utövar ett tryck för samgående eller ibland, som det hävdas, nedläggning. Man vet aldrig vem det är, och man vet aldrig var det här sägs. Jag utgår från att det inte kan stämma. För det här är inte regeringens politik. Det är i sådana fall något som är tvärtemot regerings egen budget. Det kan inte stämma. Något som nämnde i sitt inlägg var att bör få fler platser och mer resurser för att man är väldigt duktig på samverkan med det omgivande näringslivet. Det här är någonting som hörs från många andra ställen, och nämnde också i sitt anförande att regeringen anser att det är viktigt att stärka samarbetet mellan akademi och omgivande samhälle. Personligen tror jag att det vore en klok idé att se över om man kan hitta nycklar och kvalitetsindikatorer också på detta område som blir en del av bedömningen när vi portionerar ut medel. Jag delar bedömningen att det nog bland de lärosäten som finns med i rubrikerna i dagens interpellationer finns de som skulle tjäna på ett sådant system, men då gör man det på grund av konstaterad kvalitet och inte bara för att vi tror att det är så. Jag avslutar där jag inledde: Det är viktigt med högre utbildning och forskning i hela landet. Det är viktigt för utvecklingen, och detta är också regeringens politik. 6 Utbildningsminister (FP): Jag stod och funderade på hur jag skulle bemöta de här fyra inläggen, och så ritade jag en doktorshatt. Jag gjorde det eftersom jag kom att tänka på den doktorshatt som fick när han fattade beslutet att utnämna till universitet mot rekommendation. Sedan funderade jag på vad det egentligen är vi har lagt om. Vad är det som gör er socialdemokrater så upprörda? Jo, det är så att det är regeringen som sitter och fördelar examensrätter. uttryckte sig så här: har missgynnats i fördelningen av examensrätter. Men han har missat en viktig sak. Det fördelas inte längre några examensrätter. Man ansöker om dem, och de kvalitetsprövas. har förlorat examensrätter, liksom som har förlorat ännu fler. Detta är bakgrunden till att platser har omfördelats till dem som fått examensrätter. Det är ju inte så, , att platserna från går till universitet i , utan de går till i och till . Det gör även de examensrätter som förlorat, detta för att man i ska kunna utbilda förskollärare med god kvalitet. Jag tänker inte sitta och fördela examensrätter för att man ska kunna utbilda förskollärare med för låg kvalitet som inte godkänner. Detta är bakgrunden. Det är inte längre så att jag kan ta emot en doktorshatt av någon rektor för att jag har gynnat dem i strid med akademins rekommendationer. Det funkar inte så längre. Det är kvalitetskrav som avgör detta . Detta är den ena utgångspunkten. kommer det att ske kvalitetsprövningar av varenda utbildning i , och det är precis just det jag har skrivit i denna debattartikel. Lärarutbildningen är bara den första. kommer ekonomutbildningar, psykologutbildningar och journalistutbildningar. Hösten därefter kommer sjuksköterskeutbildningar och arbetsterapeututbildningar. Det kommer att ske kvalitetsprövningar av varenda utbildning. har regeringens och uppdrag att vara tuffa i dessa prövningar. Vi ska inte acceptera att det är låg kvalitet. Vad är det då för speciellt med de regionala högskolorna? Det går inte att på förhand säga att just de skulle ha låg kvalitet, och det säger jag inte heller. Även stora lärosäten tror jag kommer att bli av med vissa utbildningar. Det är bara det att om ett stort lärosäte blir av med en viss utbildning har de så många andra utbildningar. Men när blir av med några av utbildningarna försvinner delvis grunden för hela högskolan, och det är därför det just nu förs en stor diskussion i kring högskolans framtid. Jag följer den. Att diskussionen förs i men inte på alla andra platser beror naturligtvis på att man känner att man blir av med examensrätter. Detta beror dock på kvaliteten och inte på att jag är elak och sitter och omfördelar detta efter godtycke. Vi har infört kvalitetskrav . kan inte längre springa till sina socialdemokratiska partikompisar och önska fler platser till sin högskola. Inte heller de borgerliga kan göra detta. Det fungerar inte så längre. Den typen av fördelning kommer vi inte att ha . Det andra som händer är precis det som sade, det vill säga att vi får ett kraftigt sjunkande studentantal. Gärna för mig, , att vi ska ta in äldre, men de måste ju söka. De som föddes är den största ungdomskullen i sedan de som föddes . Dessa ungdomar är just nu och går in i högskolan. Vi kommer aldrig att ha så många ungdomar som går in i högskolan, och trots detta har vi tomma platser . Att bygga ut är alltså teoretiskt. Vi har tomma platser trots stora ungdomskullar, och sjunker antalet ungdomar väldigt kraftigt. Vi ser gärna att man tar in äldre, men vi kan ju inte ta in dem som inte söker. Alla som söker till svensk högre utbildning kommer in, även om inte alla kommer in på just de utbildningar de söker eller på de eftersökta universiteten. Där är det fullt, men det finns tomma platser på andra ställen. Just nu är det alltså inte fler platser som är lösningen på problemet, utan det är att bygga upp kvaliteten på de utbildningar vi redan har så att de klarar examensrättsprövningen. 7 (S): Det är tragiskt att höra gömma sig bakom kvalitetsmåttet, för på vilket sätt höjer vi kvaliteten på högskolorna? Är det genom att dra in medel för dem så att man kan säga att nu har ni sämre kvalitet, så nu ska ni få ännu mindre medel så att man kan säga att nu har ni ännu sämre kvalitet, så nu får ni ännu mindre medel? Hur höjer man kvaliteten, ? Inte gör man det genom att dra bort och dra ned och säga att det ska läggas ned, utan det gör man genom att satsa. Om man har en hög ambitionsnivå för hög kvalitet och utbildningsplatser i hela landet kan man faktiskt satsa på hög kvalitet och fler platser i stället för att till exempel sänka krogmomsen. Det finns pengar om man vill! När det gäller påståendet om att inga högskolor ska slås ihop kan det ju bli fel i medierna. Det håller jag med om; jag om någon vet att det kan bli fel i medierna. Om nu rubriksättningen har blivit fel och påståendet vi fick höra här inte är sant kan ju ta avstånd från sin egen debattartikel och tala om att nej, vi har ingen sådan ambition, vi ska inte slå ihop några högskolor. Då får vi det tillrättalagt här i så fall. Jag ser möjligheter för högskolorna. Jag vill verkligen inte göra skillnad mellan högskolorna och universiteten. Tvärtom jag vill höja kvaliteten på högskolorna i det här landet så att alla som studerar där får en gedigen kunskap och en hög utbildning. Jag vill höja ambitionsnivån för att fler ska få utbildningschanser, inte sänka den. Dessutom är det så att vi går in som kräver att fler och fler har en högre utbildning. För de nya jobb som kommer krävs högre utbildning. Man kan ha en låg ambitionsnivå som den borgerliga regeringen har och tänka att ja, det är så synd om ungdomarna och därför ska de inte behöva ha högskolebehörighet. Det är så synd om dem, och därför ska vi sänka kraven på dem som inte vill läsa alla ämnen och så vidare. Man kan ha den ingången och sänka nivån så att det blir större skillnader i samhället. Det är vad det blir i förlängningen. Om man sänker kraven i gymnasieskolan så att fler inte får högskolebehörighet blir det färre som söker, och så blir det större skillnader i samhället. Vi vet att det är det ni vill ha. Ni säger ju att incitament och större skillnader är bra för ett samhälle. Men vi har en annan människosyn. Vi tror nämligen att alla har möjligheter. Om man ställer krav och ger rätt förutsättningar kan människor faktiskt höja sig själva och få en bra start i livet. Det finns smörjmedel på 75 miljoner i årets budgetproposition om sammanslagning. Om man inte vet om det kanske man ska kolla lite närmare och se vad det är regeringen har som ambition. Jag märker att det är lite olika uppfattningar mellan partierna, men jag antar att det är del i budgetpropositionen som styr det här och att därför får styra det hela, även om påstår sig ha en annan ambition och vill bevara högskolorna. Vi socialdemokrater vill ha en kunskapsbaserad ekonomi och ge fler chansen att höja kvaliteten i hela landet. Jag vet att har en fantastisk potential att göra detta om de bara får chansen och regeringen inte leker svälta räv med dem. 8 (S): Jag har aldrig närt någon uppfattning om att man ska begära platser till vilket pris som helst. Självklart ska det vara kvalitet, men det tar tid att bygga upp kvalitet. Det sker inte över . Det tror jag nog att känner till. Den här typen av nidbildsargumentation om doktorshattar och annat ger liksom inte den här debatten någon kvalitet. Det är bara ett sätt att brutalisera ordutbytet i syfte att komma ifrån kärnan i sakfrågan. Kvalitetsgranskningar som har gjorts visar att de regionala högskolornas utbildningar hävdar sig ungefär lika bra som universitetens. Dessutom är deras nära samarbete med framtida arbetsgivare och deras viktiga roll i regionerna en fördel. Trots detta upplever vi sådana saker som sker. får alltså mycket goda resultat på lärarutbildningen men blir inte tilldelad fler platser. Däremot får och , som inledningsvis inte fick examensrätt på lärarutbildning, fler platser. Det tycker jag är att gynna traditionella universitetsorter på regionala högskolors bekostnad. Jag tycker att det är en mycket intressant händelse. Sedan hänvisar till att det skulle ha varit något sätt att driva förskollärarutbildning på som gjorde att man fick examensrätten indragen. Indragen, säger du. Man fick inte tillstånd i första ansökningsskedet. Däremot har man nu vidtagit åtgärder för att stärka kompetensen. Men då har, precis som säger, platserna dragits in så att man får ta resurser från annat håll om man ska göra en nystart av den här verksamheten. Så här ser verkligheten ut. När man lägger alla de här pusselbitarna och försöker se en helhet kan man notera att utbildningar dras till de stora universitetsorterna. Det är ingen hemlighet. Du har ju skrivit det själv.