prot · GY0965 · 2011-03-02 00:00:00 — Det som framför allt skiljer de kommunala och de enskilda förskolorna åt är personalens utbildning. I de kommunala förskolorna har 52 ½ procent av personalen förskollärarutbildning, mot i de enskilda förskolorna. Skillnaden är lika stor när det gäller barnskötarna och deras utbildning. Och vi har alltså sett att forskning visar att god pedagogik och lagom stora barngrupper är bra för alla barn men gör störst skillnad för de barn som kommer från fattiga hem, som har en annan etnisk bakgrund och svåra uppväxtmiljöer. Satsningar på förskola av god kvalitet är alltså den bästa tjänsten vi kan göra dessa barn, alla barn. Barnomsorg och förskola av god kvalitet ska erbjudas alla barn, men så är det inte i praktiken. Den som har ett arbete med oregelbundna arbetstider eller nattarbete och inte har några släktingar som kan hjälpa till med barnpassning , eller nätter måste kanske tacka nej till jobb för att det inte finns barnomsorg för deras barn. Arbete på obekväm arbetstid förutsätter att det är två föräldrar som kan turas om. Så ser det inte alltid ut det vet vi. De som jobbar deltid eller är arbetslösa och söker jobb har små möjligheter att studera eller om de inte lever i en kärnfamilj, med två föräldrar, eller har andra som kan ställa upp som barnvakter. Vi menar att barnomsorg på obekväm arbetstid bör vara en rättighet på samma sätt som förskola och barnomsorg är . Jag yrkar bifall till reservationerna 3 och 7. I detta anförande instämde (V). 7 (M): Den svenska förskolan är bra. Den är inte bara bra. Den är faktiskt fantastisk. Som mamma till tre barn ett har precis passerat förskolan, ett befinner sig mitt i, och det tredje är på väg in är jag just nu en väldigt stabil kund och kan på mycket nära håll studera den här verksamheten. Alliansregeringen vet vikten av en god förskola. Vi vet hur viktig barnens första tid där är. Vi slår därför fast att förskolans syfte ska vara att stimulera barns utveckling och lärande och naturligtvis också ge barnen en trygg omsorg. Därför har vi nu tagit steget fullt ut och integrerat förskolan i den nya skollagen. Förskolan utgör nu det första steget i utbildningssystemet. När läroplanen för förskolan, Lpfö 98, kom förtydligades det pedagogiska uppdraget, och verksamheten fick klara nationella mål. I den reviderade läroplanen för förskolan, som börjar gälla , har inte avsikten varit att förändra uppdraget. Men genom att förskolan nu är en egen skolform blir rollen som första steget i utbildningssystemet tydligare. Förskolan ska erbjuda barnen en god pedagogisk verksamhet där omsorg, fostran och lärande bildar en helhet. Förskolan ska också vara ett stöd för familjerna i deras ansvar för barnens fostran, utveckling och lärande. Det är för oss mycket centralt och viktigt. Vi har därför också infört allmän förskola även för treåringar. Detta började gälla . Grundtanken var att erbjuda fler barn än tidigare en god pedagogisk verksamhet. Ingen familj ska behöva avstå från att låta sitt barn delta i förskolans verksamhet för att det saknas pengar. I ett mycket medvetet arbete med att förbättra och utveckla förskolan har vi också infört skärpta krav på behörighet för tillsvidareanställning. Införandet av lektorat ger också nya karriärmöjligheter och fäster fokus på duktiga pedagoger. Det är ett sätt att höja status och också locka fler män till ett arbete som är närmast totalt kvinnodominerat. Förskolelyftet ger såväl förskollärare som barnskötare samt personal med pedagogiskt ledningsansvar i förskolan möjlighet att förstärka sin kompetens. Ytterligare en skillnad mot tidigare är att med den nya skollagen gäller samma regler för fristående och offentliga verksamheter. Fristående förskolor ska också följa förskolans läroplan. De fristående verksamheterna ser vi som viktiga komplement till den kommunala barnomsorgen och förskolan. Vi tror att varje barn ska ha möjlighet att utvecklas efter sina egna förutsättningar. Därför är valfriheten viktig att slå vakt om. Ett exempel på hur viktigt det är att det finns alternativ är , en liten kille som finns i min närhet. Han var ganska inbunden. Han var en ganska osäker kille som hade svårt med utvecklingen av både tal och motorik. Men med en annan inriktning och en annan pedagogik har han nu blommat ut och använder verkligen sin fulla potential. är det svårt att tro att det är samma lilla kille. Hans föräldrar lade ned ganska stor möda för att hitta det alternativ som skulle passa deras barn bäst, och det är de oerhört tacksamma för. Resultatet av det ser de . Men val kan också vara svårt. Efter att den fria etableringsrätten infördes under förra mandatperioden har kanske valet blivit ännu svårare. Vi har fått fler förskolor att välja på, med olika inriktningar och olika pedagogik. Detta är oerhört positivt, då vi tror på människor och deras förmåga. Vi tror också att de personer som väljer att starta en fristående förskola gör det med intentionen att de vill göra något bra och ge våra barn den bästa starten i livet. Om vi redan från start skulle misstro dessa entreprenörer tror jag att vi är ganska illa ute. Jag har haft förmånen att möta ett antal av dessa entreprenörer. En av de människor som på ett fantastiskt sätt arbetar för att utveckla sina förskolor är en kvinna vid namn . Hon driver företaget och har bland annat utvecklat ett koncept med mobila förskolor. Det innebär att hon kan erbjuda sina barn utflykter i det gröna, till skogen, till eller varthelst de önskar. Det är barn som kanske inte alltid har nära tillgång till detta. Hon beskriver hur ledsen hon blir när diskussionen så ensidigt kommit att handla om vinster. Hur skulle hon ha möjlighet att investera i dessa mycket dyra bussar om inte hennes företag fick generera en vinst? Nej, fru talman, vi ska vara glada över att det finns människor som vill förverkliga sina idéer runt barnomsorg och på det viset erbjuda oss föräldrar en fantastisk valfrihet. Det som jag tycker har varit utmärkande för dem är den glöd och det engagemang som de utstrålat. De har brunnit för sin idé att utveckla förskolan och att ge barnen det absolut bästa. Det har i regel också funnits en enormt engagerad personal bredvid dessa entreprenörer, en personal som med stor stolthet varit mycket delaktiga i sin förskola och som tagit ett stort ansvar för att utveckla och att ge en fin omsorg. kan man ju tro att jag tror att detta engagemang bara finns i de fristående förskolorna. Så är det naturligtvis inte alls. Jag har själv förmånen att möta den sortens personal på den kommunala förskola där mina barn går och har gått. Jag väljer den förskolan igen för den höga kvalitet de erbjuder och den fantastiska personal som jag naturligtvis också själv fått en mycket god relation till. Det är detta som är viktigt för föräldrar att de känner sig trygga när de lämnar det käraste de har och att de kan vara med och påverka och känner att de har god insyn i vad som händer deras barn . Jag tror ärligt talat inte att föräldrar rent generellt bryr sig så mycket om huruvida deras förskola är eller fristående. Det finns föräldrar bland mina barns vänner som inte är säkra på om deras förskola är eller inte. De har helt enkelt valt en förskola de tycker är bra och där deras barn mår bra. Däremot är valfriheten mycket viktig. Jag vill däremot slå fast att det aldrig någonsin kan accepteras att en förskola missköts. Det gäller såväl fristående som kommunala förskolor. Vi inom Alliansen är mycket tydliga med att vi vill ha tydliga uppföljningssystem som granskar våra förskolor och, då man finner brister, kraftfullt kan agera mot detta. Jag vill mycket tydligt markera med vilket allvar vi ser på de brister som framkommit hos en rad förskolor. Däremot ska vi inte lura oss själva och tro att brister bara finns hos de fristående förskolorna. Brister ska upptäckas och åtgärdas. Gör de inte det bör man förlora rätten att driva förskola. I ett barns rätt till en god förskola måste naturligtvis också ligga en god arbetsmiljö. Alliansen biträder därför yrkande 1 i motion Ub285 som avser ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med förslag om hur arbetsmiljön för barn och elever i förskolor och fritidshem ska förbättras. Förutom detta yrkande om bifall yrkas avslag på övriga motionsyrkanden och bifall till förslaget i betänkandet. (Applåder) I detta anförande instämde (KD). 8 (V) replik: talade om valfrihet, och då har jag en direkt fråga till : Vilken valfrihet har den förälder som arbetar på obekväm arbetstid att välja barnomsorg i alla kommuner i ? Vi vet att den valfriheten inte finns. Arbetslinjen gäller väl är det då inte en viktig fråga att den som kanske är ensamstående och arbetslös inte kan ta ett jobb för att man inte lever med någon som kan ta hand om barnet på obekväm arbetstid och inte heller har någon släkting eller bekant som kan göra det? Är det inte viktigt att de här föräldrarna kan få barnomsorg även på obekväm arbetstid och att de också kan få ta del av den valfrihet som alltid annars talar om? Jag vill veta vad och tänker göra för dessa föräldrar och barn. 9 (M) replik: Alliansregeringen har varit väldigt tydlig i den nya skollagen. Man skriver väldigt tydligt att kommunerna ska sträva efter att tillhandahålla barnomsorg för barn vars föräldrar har förvärvsarbete på så kallad obekväm arbetstid. Vi har alltså tagit ganska många steg framåt där och markerar att det är viktigt att man försöker anpassa sig. Barnets behov ska gälla. Däremot finns det fortfarande ett ansvar i grund och botten hos föräldrarna för att hitta lösningar på det. Det har vi skrivit tydligt i den nya skollagen. 10 (V) replik: Det är väldigt mjuka skrivningar. Annan barnomsorg är kommunerna skyldiga att tillhandahålla, om jag har vanliga arbetstider. Varför tycker ni att kommunerna bara ska sträva efter detta? Väntar ni på att någon entreprenör ska öppna på obekväm arbetstid, eller varför är ni inte strängare i er syn så att alla föräldrar och alla barn kan få verklig valfrihet? 11 (M) replik: Jag hör till dem som tror att barnomsorgspengen och vad den innebär och vad vi ser att den har börjat innebära är något positivt. I min värld måste det inte med nödvändighet vara kommunen som bedriver barnomsorg . Barnomsorgspengen innebär ju att du kan använda den också till att gå till en entreprenör och få ditt behov tillgodosett. Vad vi ser är i första hand kanske inte behovet av nattis alla gånger utan att man behöver barnomsorg . Där tror jag att vi måste öppna upp och vara mer flexibla i kommunerna. 12 (FP): Man kan inte tro det när man hört de tidigare talarna, undantagen naturligtvis, men den svenska förskolan är faktiskt i topp när det gäller vad brukare i tycker om den svenska sociala omsorgen. Förskolan ligger i topp. Vi är erkända för den goda kvalitet vi håller, och både i och internationellt är vi respekterade för detta. Det ska man ha i bakhuvudet, även om inget är så bra att det inte kan bli bättre, och det har varit den här regeringens och allianspartiernas strävan. omfattade förskolan av alla 15-åringar eller drygt 466 000 barn. Från utökas den allmänna förskolan till att gälla alla barn redan . Då ska man komma ihåg att var det av barnen som gick i förskolan. Förskolan har varit en del av familjepolitiken. skulle barn tas om hand så att kvinnor kunde komma ut i förvärvsarbetet. Det var alltså en otroligt viktig jämställdhetspolitisk insats. Under de här tio åren har förskolan gått från att vara ett omhändertagande till att vara ett första led i skolformen. fick den också en läroplan just för att markera att vi tycker att det är så viktigt att barn redan från början ska kunna leka in ett lärande. Förskolan har nämligen en nyckelroll. Den är oändligt viktig. Den är viktig för alla barn för mina barn, för barn, för barn som kommer från andra länder och för barn som kommer från icke studiemotiverade hem. Förskolan ska vara en brygga. Det är den första delen i vårt jämlikhetsarbete för att hålla ihop . Undersökningar visar också mycket riktigt att elever som har gått i förskolan har bättre skolresultat i längden än de som inte gjort det. är det för nästa steg, fru talman. blir det kickoff för den nya förskolan, där ännu mer betydelse läggs vid den pedagogiska delen och där vi kombinerar omsorg och lek med lärande. Förskolan integreras i skollagen och bildar nu en egen skolform med gemensamt mål med de övriga skolformerna. Till detta kommer den nya förskollärarutbildningen, en förnyad läroplan där förskollärarnas pedagogiska ansvar och mål för barnens språkliga och matematiska utveckling skrivs in. Detta tillsammans med fortsatta satsningar på förskollärarnas kompetensutveckling genom Förskollärarlyftet och de aviserade 251 miljonerna till forskarskolor där lärare och förskollärare kan utbilda sig till lektorer, ser jag som ett tydligt tecken på att allianspartierna inser betydelsen och vikten av förskolan och att vi agerar. Det går inte att bygga torn som når till himmelen om man inte har en rejäl grund att stå på. Vi behöver knyta forskningen till förskolan. Det har varit ett konstigt tänkande tidigare; man tyckte att de minsta barnen kunde undervisas av vem som helst. Så är det inte. Det är klart att de minsta barnen måste undervisas av de mest kompetenta lärarna. Men det samlade greppet om förskolan, fru talman, blir inte mer än en papperstiger eller en vacker debatt i den här kammaren om inte kommunerna och huvudmännen inom förskolan tar sitt ansvar. Vi har alla i denna kammare ett extra stort ansvar att inse att det inte bara är att forma en skolpolitik som ser till alla barns och elevers betydelse och att predika alla goda ting här utan faktiskt också se till att våra kommunkolleger ute i landet genomför dessa praktiska förändringar. Skolan är en angelägenhet, och med det kommer också en skyldighet. Se till att förskolecheferna tar del av befattningsutbildningarna! Skapa möjligheter för lektorstjänster ute i verksamheten! upp till skollagens krav om att barngrupperna har en lämplig sammansättning och storlek och att barnen har en bra skolmiljö! upp till skollagens intentioner! Se till att skollagens skrivning om modersmålsstöd fullföljs så att barnen får möjlighet att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål. Jag frånsäger mig absolut inte ansvaret som folkpartistisk riksdagsledamot jag har ett gigantiskt ansvar här men verksamheten sker till syvende och sist ute i kommunerna. , fru talman, vore jag inte jag om jag inte fick lov att poängtera vikten av jämställdhetsarbete i förskolan. Ska vi någonsin få fria, jämställda individer i det här landet måste det medvetna arbetet börja redan i förskolan. Regeringens storsatsning på jämställdhet i skolan med bland annat fortbildningsinsatser för lärare för att motverka traditionella könsroller är ett viktigt steg, men det behövs mer. Delegationen för jämställdhet i skolan, som redovisade sitt slutbetänkande , tror jag att det var, skriver det väldigt bra: Jämställdhet uppnås inte en gång för alla lika lite i skolan som i samhället i övrigt. Jämställdheten måste ständigt diskuteras, vinnas på nytt och omsättas i skolans vardagliga praktik. Det är så, fru talman, att en alltför stor del av det jämställdhetsarbete som bedrivs i skolan är projektbaserat och ad hoc-baserat. Det bygger på eldsjälsprincipen i stället för att på allvar integreras i det dagliga skolarbetet. Ska vi förändra någonting måste jämställdhetsarbetet i skolan bedrivas genom metodiskt och systematiskt arbete, genom jämställdhetsintegrering och genom att ledningen ger sitt odelade stöd till arbetet. Förskolan är det första viktiga ledet i ett livslångt lärande. Jag vet att jämställdhetsministern, tillika biträdande utbildningsministern delar min övertygelse när det gäller vikten av ett jämställt samhälle. Det för att Jämställdhetsdelegationens arbete inte bara blir en papperstiger utan att det kommer ut i verksamheten. Med det yrkar jag bifall till tillkännagivandet att regeringen bör återkomma till med förslag om arbetsmiljön för barn och elever i förskolor och på fritidshem. I övrigt yrkar jag avslag på reservationerna och bifall till förslaget i betänkandet. I detta anförande instämde (M). 13 (MP) replik: sade i sitt anförande att förskolan ska vara ett medel för att hålla ihop . Den strävan delar jag. Den är viktig. Men er politik lever tyvärr inte upp till den ambitionen. Ni hade möjlighet att exempelvis se till att kommunerna ska följa upp den ambitionen och erbjuda alla barn, även barn till personer som är arbetslösa och barn till personer som är föräldralediga att kunna gå i förskolan på samma sätt som barn till andra personer. Men det gjorde ni inte. Ni har diskriminerat de föräldrarna. För de föräldrarna är det reglerat att de har rätt till bara eller . Min fråga till dig är: Varför kunde ni inte leva upp till ambitionen att vi ska hålla ihop och att alla barn ska ha rätten att gå i förskola, oavsett om deras föräldrar har arbete eller inte har arbete? 14 (FP) replik: tar upp en väldigt viktig fråga. Vi utökar nu rätten till förskoleplats för barn . Det tycker jag är ett väldigt viktigt första steg. Vi ser att det är de absolut yngsta åren som är de formativa åren. Jag håller med . Jag önskar att alla barn hade rätt till heltidsplats i den förskola eller barnomsorgstyp som föräldrarna väljer. Så är det inte , men det är definitivt en strävan och ett fortsatt arbete från delar av alliansregeringen att driva frågan åt det hållet. 15 (MP) replik: Jag välkomnar att man har utökat så att treåringar får rätt till förskola, men min fråga besvarades inte. Varför kunde ni inte förplikta kommunerna i stället för att bara ha strävandet att barn till arbetslösa och barn till föräldralediga ska behandlas på samma sätt som andra? Varför ska man skilja på barn beroende på om föräldrarna har arbete eller inte? Varför kunde ni inte förplikta i lagen? 16 (FP) replik: Det finns ingenting i kommunernas självbestämmande som säger att de inte får lov att utöka rätten. Det gör man också i ett antal kommuner. Det kommer vi an till igen. Jag svarar precis lika ärligt och rakt som jag gjorde tidigare. Min målsättning och delar av allianspartiernas målsättning är att vi ska utöka den rätten. Men som det är har vi redan ett antal kommuner som faktiskt har utökat till ett större antal timmar. Det tycker jag är ett synnerligen hedervärt grepp. Jag hoppas att fler kommuner följer det steget. 17 i (C): Jag ska börja med att citera ur ett förskoleprogram från . Jag tycker att det är så bra skrivet. Rubriken för den här delen heter Omtanke. Demokrati utövas på ett sådant sätt att lärandet och lyssnandet vidgar våra perspektiv. Vi arbetar utifrån intentioner där förskolans barnråd är ett viktigt redskap i demokratins anda. Förskolan strävar även efter en jämställd vardag där allas intressen ska höras och respekteras. Vi vill synliggöra barnen i samhället. Nästa rubrik är Höga ambitioner. Förskolan lägger stor vikt vid att barnen får pröva och skapa på många olika sätt. IKT (information, kommunikation, teknik) är ett viktigt verktyg där barn har möjlighet att bli producenter och inte bara konsumenter i samtidens/framtidens förskola. Rosenhaga förskola är en kulturell och social mötesplats som stärker och förbereder barnen för ett liv i ett alltmer internationellt samhälle. Så står det i informationsbladet om Rosenhaga förskola i . Man arbetar Reggio Emilia-inspirerat, och man fick ta emot kommunens jämställdhetspris för sitt arbete. Det handlar nämligen inte bara om vackra ord. Det handlar om hur man omsätter dem i praktiken. är det öppet hus på förskolan. Dit hinner jag tyvärr inte eftersom vi har votering. Förskolan är första steget i utbildningskedjan. Här läggs grunden för fortsatt lärande på många olika sätt. Förskolan i och dess pedagogik är känd långt utanför vårt lands gränser. Vi får ta emot många studiebesök. Som redan nämnts i debatten är föräldrar nöjda med verksamheten, och förskollärare och annan personal åtnjuter ett stort förtroende från dem som också använder sig av förskolans verksamhet, både barn och föräldrar. genomförde tillsammans med de andra allianspartierna ett antal åtgärder under den förra mandatperioden för att höja kompetensen hos förskollärarna i det så kallade Förskolelyftet. Förskolan fick ett stärkt pedagogiskt uppdrag och allmän förskola har införts. Den nya lärarutbildningen och legitimation för förskollärare är åtgärder som genomförs under den här mandatperioden och ytterligare försäkrar en hög kvalitet. finns också förskolan med i den nya skollagen. Därmed befäster man förskolans roll som det första steget i utbildningskedjan. I den nya skollagen finns det också skrivningar om vikten av en god arbetsmiljö. Det är väl den delen i det betänkande som vi debatterar som är mest intressant, för här får regeringen ett uppdrag att till rapportera vad man avser att göra för att förbättra arbetsmiljön för barn och elever i förskola och på fritidshem. Vikten av kompetens hos förskollärarna har nämnts redan tidigare i debatten. Det är klart att lärarlegitimationen, som vi ska diskutera i nästa debatt, är en viktig faktor också för förskolans del. Att det blir legitimerade lektorer också i förskolan och att de forskarskolor som ställs till förfogande kan börja verka är viktigt för att också verksamheten ska kunna fortsätta att utvecklas. Det ser vi från sida som en oerhört viktig del. låter det kanske som att det bara finns positiva saker med förskolan. Det gör det; det finns oerhört många positiva saker. Men vi vet också att det på ett antal ställen är stressade miljöer. Det finns stora barngrupper och delar där man inte når upp till de krav vi ställer från samhällets sida. Det är klart att detta behöver granskas och följas upp. Det sätt på vilket vi gör det har vi ändå förstärkt i det arbete där vi har ökat uppföljningen av kvaliteten, och det är oerhört viktigt att den sker i alla förskolor. När det handlar om arbetsmiljön vet vi att förskolan har haft problem med buller. Vi hade i den kommun jag kommer ifrån ett så kallat bullerprojekt för , där man tittade på och mätte ljudnivån i våra förskolor och grundskolor. På ett antal ställen var den alltför hög. Man vidtog då åtgärder. Det handlade om miljö och om ljuddämpande plattor i taket. Man arbetade med kompetensutveckling för förskollärarnas del på vilket sätt kan vi ha ett arbetssätt och en verksamhet som gör att vi sänker ljudnivån? Gruppstorlekarna kan också vara en faktor man behöver se över. Det är glädjande att man när man uppmärksammar saker, som i det här fallet från sida, också ser resultat i verksamheten. Det räcker dock inte med en åtgärd, utan det är först när man ser till helheten och ser flera olika delar man behöver åtgärda som det blir resultat. Förskolan är viktig framför allt för barnens skull. Jag är glad för de satsningar som alliansregeringen har gjort och ämnar fortsätta göra för att stärka kvaliteten och stärka alla barns möjligheter till förskola. Det gäller det förstärkta pedagogiska uppdraget om allmän förskola . Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet med det tillkännagivande som finns och som handlar om att regeringen bör återkomma till med förslag om hur arbetsmiljön för barn och elever i förskolor och fritidshem ska förbättras, och jag yrkar avslag på övriga motioner. (Applåder) I detta anförande instämde (M) och (KD). 18 (KD): FN:s deklaration om barns rättigheter formulerar det självklara: att barns bästa ska komma i första rummet. Det är också själva utgångspunkten för mig som kristdemokrat när politiska förutsättningar för barns omsorg ska utformas. Vi har en förskola i med mycket hög kvalitet. Vi kan vara stolta över våra professionella pedagoger och vår svenska modell. Andra länder tittar avundsjukt på det svenska konceptet, och vår förskolemodell har blivit en svensk exportprodukt. Det är glädjande att de förändringar som gjorts av förskolan har skett med respekt för förskolans egenart och oförändrade uppdrag för lärande, omsorg och trygghet som bildar en helhet.