prot · GZ0946 · 2011-12-12 00:00:00 — Så varför anpassa till någon när reglerna är så generösa att det faktiskt går att byta sjuk mot frisk? Det kostar inget att anstränga sig om man är arbetsgivare . Därför vill införa kännbara sanktionsavgifter för den arbetsgivare som inte sköter sig. Det ska kosta att inte ta sitt ansvar. av de intervjuade, de flesta kvinnor, var positiva till arbetslivsintroduktion, men ökade det deras chanser att kunna jobba? Svaret är nej, det gjorde det inte för de allra flesta. av dem får sjukpenning, sjukersättning eller aktivitetsersättning. Ungefär så ser det ut för alla som kastas ut från sjukförsäkringssystemet, några blir friska och får jobb, andra har helt fallit utanför våra system och försörjs av någon annan. Någon annan är, som sagt, i det här fallet oftast en man eller en sambo. Sjuk, fattig och beroende av någon annan för sin försörjning så ser den bistra verkligheten ut för stora grupper sjuka i dagens alliansstyrda . , om än inte lika ofta när mediernas dramaturgi visar att de tröttnat på de sjuka och utförsäkrade, kan vi läsa om svårt sjuka människor, om i . Vi kunde läsa att är totalförlamad från bröstkorgen och nedåt och har mycket svåra spasmer. Han nekas sjukersättning eftersom han kan spela lite piano. fick rätt i sin överklagan av förvaltningsdomstolen, men nöjer sig inte utan tänker begära överprövning. Vi läser om barn till långtidssjukskrivna och om utförsäkrade mammor som lever i fattigdom. De fallen är inte unika i det nya . En rapport från LO visar att det är betydligt vanligare att den som utförsäkras från sjukförsäkringen före långtidssjukskrivningen jobbat inom hotell och restaurang, i städbranschen, i handeln eller som kommunalanställd. Framför allt är det kvinnor och låginkomsttagare med tunga jobb som drabbas. I klartext innebär regeringens politik en utslagning av arbetarklassens kvinnor som man sänkt skatterna mest för dem som tjänar mest i samhället. är diakon i och en av dem som stod bakom upproret mot Alliansens politik för de sjuka och arbetslösa. Hon fick frågan om hon ser någon förbättring för dem som har det svårt. svarar i en artikel i tidningen att hon inte sett några förbättringar. Hon berättar att det man nu söker bistånd för är mat på bordet, vinterkläder till barnen, räkningar, mediciner och julklappar, precis som . skriver: Hos mig kan jag inte se någon förbättring av situationen. Hit vänder sig fortfarande människor som är utförsäkrade och de som är på väg in i andra omgången, liksom pensionärer, arbetslösa och fas 3:are. Faktum är väl att de flesta som behöver ekonomiskt bistånd av oss finns inom dessa grupper. Så skriver alltså , diakon i . Det finns förstås ingen anledning att tro att det inte skulle se likadant ut i resten av . Vi har ett sjukförsäkringssystem som behöver rehabiliteras och det snabbt. Tidsgränser med press på sjukvården, rehabiliteringen, företagshälsovården, arbetsgivarna och måste skapas. Byråkratiska tidsgränser som pressar den sjuke till utförsäkring måste bort. Den skälighetsprövning som regeringen föreslår är helt otillräcklig och rättar inte till grundproblemet, att fyrkantiga tidsgränser anses viktigare än om individen har blivit tillräckligt frisk för att arbeta. Utförsäkringarna måste stoppas och sjukskrivningarnas bortre tidsgräns, den så kallade stupstocken, avskaffas. Det avgörande ska självklart vara om man är sjuk eller tillräckligt frisk för att arbeta. Allt annat är helt absurt. Hur kunde det då bli möjligt att utförsäkra sjuka? Talet om fusk och överutnyttjande av systemet började höras när kvinnor slets ut och ekonomin skulle saneras. Allt färre skulle göra alltmer. Till slut blev det en inte kontrollerad sanning att svenskarna blivit ett fuskande folk. Hårda tag och koll på fuskandet är väl det minsta man kan begära, hördes allt oftare. Allt tal om fusk har skapat rubriker och krav på intyg från skola och förskola för dem som vabbar. Genom den undertexten blev det möjligt att sätta åt sjuka och sätta en gräns för hur länge en sjuk är sjuk. Enligt hyggligt färska rapport är fusket långt mindre än vad regeringen utgår från. På s. 21 kan man läsa att den granskning som gjort visar att det som regeringen utgår från i styrningen av sitt arbete mot bidragsbrott är anmärkningsvärt långt från den andel av våra bidragsutbetalande myndigheters återkravsbelopp som beror på misstanke om bidragsbrott. Ja, ni förstår. Det man beskriver i sin iver att misstänkliggöra den som är sjuk ligger alltså anmärkningsvärt långt från verkligheten. Vi accepterar förstås inga brott, men det är bra att veta vad vi talar om när sjuka och arbetslösa jagas med arbetslinjen i högsta hugg. För att arbetslinjen ska fungera måste det finnas arbete att söka, och som jag sade har vi massarbetslöshet, en massarbetslöshet som dessutom väntas stiga till . Receptet för att få bukt med massarbetslösheten är sänkt restaurangmoms. Ja, det är obegripligt fattigt av regeringen. Även i fortsättningen rabatteras och andra arbetsgivare som anställer unga. Det handlar om bidrag till företagen men piska för sjuka och arbetslösa. Varken män eller kvinnor som är långvarigt sjuka har något gott att vänta av den nuvarande regeringen. Det har redan visat sig. Fler kommer att tvingas söka pengar till mat, hyra och andra räkningar av kyrkor och övriga frivilligorganisationer när vår gemensamma portmonnä blir allt tunnare. De fattiga försvinner inte för att de jagas. De sjuka blir inte friska för att de jagas. Rehabiliteringskedjan är kedjan som brast, och en av dess svagaste länkar är tidsgränserna som utförsäkrar sjuka och sätter press på den enskilde, inte på det som den borde sätta press på, nämligen på att sjukvården gör sitt, att rehabiliteringen fungerar samt att arbetsgivaren gör sitt och anpassar arbetsplatsen så att den som har möjlighet kan återgå till sitt arbete. vill inte tillbaka till 1900-talets början då sjuka och fattiga fick stå med mössan i hand och bocka för en allmosa. Jag yrkar därför bifall till reservationerna 7, 9 och 12. 115 (FP) replik: Inledningsvis vill jag ta upp en sak som jag glömde i mitt anförande, nämligen att yrka bifall till reservation 6 som jag varit med om att författa. Det är så vanligt att vi får brett stöd för Alliansens politik i kammaren, och därför glömde jag att yrka bifall till reservationen. gör, liksom flera andra, en ganska stor sak av tillkännagivandet, att ändra formuleringen att arbetsförmågan ska prövas mot den reguljära arbetsmarknaden till normalt förekommande arbeten. Jag undrar om kan förklara för oss som sitter här och för dem som lyssnar vad det skulle bli för skillnad för en människa vars arbetsförmåga prövas. 116 (V) replik: Alliansen vill oftast säga att det här är en strid om påvens skägg, att det är en strid om formulering utan innehåll. Jag inser att det inte är helt lätt om man står och säger att vi vill förändra så att begreppet inte längre handlar om att komma ut på den reguljära arbetsmarknaden utan på normalt förekommande arbeten. Där finns en skillnad. Det finns också domslut som visar på detta. Redan tidigare ville man sätta gränser. Det har man också gjort. Det är inte säkert att det här är den ultimata förändringen. Men vi kan inte låta människor utförsäkras eller prövas mot en arbetsmarknad som inte finns. Den reguljära arbetsmarknaden innebär att man säger till sådana som som möjligen kan röra sina händer: Det finns nog ett arbete för dig. Du skulle nog kunna söka ett arbete mellan dina spasmer. vet, precis som jag, att det är en hårdare styrning när det handlar om den reguljära arbetsmarknaden. Ni vill att man ska konstruera ett arbete. Kan jag röra pekfingret så kan jag skriva på ett tangentbord, till exempel. Det handlar om en rimligare bedömning av den som är sjuk och ska återgå till arbetsmarknaden om man prövas mot normalt förekommande arbeten. Det finns det domar på. Det tror jag att känner till. 117 (FP) replik: Enligt både Inspektionen för socialförsäkringarna och är det svårt, för att inte säga omöjligt, att säga vilken skillnad detta skulle innebära. De myndigheterna, som väl får betraktas som expertmyndigheter i sammanhanget, säger att det är omöjligt att avgöra utan närmare beredning. Regeringen har tagit tillkännagivandet på allvar och gett i uppdrag att utreda vilka konsekvenserna av en sådan förändring skulle bli. Det var inget i svar som gav mer än vad har sagt, nämligen att det inte går att svara på vad förändringen skulle innebära. Det är helt naturligt att regeringen väljer att bereda ärendet längre innan man återkommer till . har inte, vilket har sagts i debatten, fattat beslut om att införa ett nytt system. har fattat beslut om att be regeringen arbeta med frågan. fattar bara formella beslut när man stiftar lag, beslutar om budget eller skatter eller när man yrkar på förtroendeomröstning om statsministern. Regeringen tar det här på allvar. Man har ju ansvar för propositionen och den lag som eventuellt kommer. Då bör man naturligtvis veta vad man ska föreslå. Det hade varit fullt möjligt för och de andra partierna att stifta en egen lag. Jag har varit med om att göra det tillsammans med och de borgerliga partierna när det handlade om regler för startande av förskola. Det är praktiskt fullt möjligt. Om ni vill bestämma hur det ska se ut, råder jag er att göra det. 118 (V) replik: Det är ju lämpligt av Alliansen att säga att , som inte har samma apparat till sin hjälp som en regering, får stifta lagar. Vi såg hur illa det här blev och hur illa man gjorde bedömningar utifrån den reguljära arbetsmarknaden. Det har funnits normalt förekommande arbeten där det finns domar på var gränserna går. Vi menade inte att det var det ultimata. Vi sade inte att det här är jättebra och att det ska vi alltid ha. Men vi visste att det var bättre eftersom vi visste vad det var. Vi har sagt att vi ska låta få utreda vilka mått som ska gälla på när man ska prövas mot en arbetsmarknad när man har varit långvarigt sjuk. Det tycker jag inte är konstigt. Det är däremot konstigt att regeringen tar på sig innan man över huvud taget gör något i ärendet. I riksdagsbeslutet låg att regeringen skulle återkomma i samband med höstbudgeten. Där fanns inte ett ord om detta. I stället lade man, , ett tilläggsuppdrag till att utreda detta till . Det är ingen höstbudget ; då närmar man sig vårbudgeten. 119 FINN (M) replik: säger sig inte vilja tillbaka till 1900-talets början. Det kan jag försäkra att jag inte heller vill. Jag vill inte heller , vilket uppenbarligen är något som och strävar efter. För att komma dit då vi hade massjukskrivningar och gigantiska förtidspensioneringar utan kontroll slantar upp 3 ½ miljard ur fickorna på svenska skattebetalare. Man har handen djupt nere i nästan alla budgetområden för att leverera en helt ansvarslös finansiell politik. Min fråga till handlar om hur det egentligen ser ut. Jag påstår att man vilseför svenska folket när man talar om en sjukförsäkring som efter reformering inte fungerar. De senaste siffrorna från och Arbetsförmedlingen som publicerades visar att det är strax under 60 000 personer som har nått till den så kallade maximala tiden då man sist och slutligen gör en avstämning av vad som ska gälla. Av dem stannar en fjärdedel kvar i sjukförsäkringen på grund av fungerande undantagsregler; tre fjärdedelar provar arbetslivsintroduktion. Av dem har ännu inte återvänt till sjukförsäkringen. Fram till så långt som vi har statistik är det 5 338 personer eller som arbetar, 3 är arbetssökande, 8 deltar i program på Arbetsförmedlingen och 2 har lämnat Arbetsförmedlingen. Min fråga till och är: Vad säger ni till de här människorna, som ni med säkerhet hade skickat över i förtidspensionering? 120 (V) replik: Jag kan försäkra att vi inte hade skickat ut de här människorna i förtidspensionering om inte deras tillstånd gjorde att de skulle förtidspensioneras. Som det är nu är det nästan omöjligt för människor som är mycket svårt sjuka att bli förtidspensionerade. Vi har de högsta kraven i hela , förutom . Du pratade om sjukskrivningsexplosionen. sjönk antalet sjukskrivna utan att regeringen med rödpenna hade fixat en stupstock som gjorde att folk skulle falla även om de fortfarande var sjuka. Det skulle jag aldrig medverka till. skulle aldrig säga: Om du inte är frisk nu när det har gått så här många dagar får du inga pengar. Däremot vill jag inte tillbaka till, om det nu var så, att man lämnade sjuka åt sitt öde utan att ge dem rehabilitering. Sjukvården måste få resurser och kravet på sig att uppfylla sina villkor. Rehabilitering måste ske. Arbetsgivaren måste också göra sitt. Vi vill inte lämna de sjuka människorna åt sitt öde och förtidspensionera dem eller pytsa ut pengar till dem. Vi ska naturligtvis se till att vi har ett väl fungerande system som hjälper människor till bättre hälsa och förhoppningsvis tillbaka till ett arbete . Finn säger att vi grävde fram 3 ½ miljarder ur olika påsar. Socialförsäkringen går med ett stort överskott. Det vet Finn . Det är en riktig vinstmaskin för regeringen. 121 FINN (M) replik: Jag fick inget svar på frågan var de drygt 20 000 individer som har kunnat lämna sjukförsäkring och förtidspension skulle få i stället av . Det finns inget svar till dem. I stället målar upp en helt felaktig bild. började antalet sjukskrivna minska. Det var till priset av att folk blev förtidspensionärer. De flyttades över i förtidspensionering. Det är först efter alliansregeringens reformering av sjukförsäkringen, som bygger på en utredning av socialdemokraten , som även förtidspensioneringarna har minskat. Det är det som leder till ett bättre hälsoläge och en arbetslinje. Jag håller inte alls med om att som backade upp en icke fungerande sjukförsäkringsreform under den förra socialdemokratiska regeringsperioden på något sätt låter människor gå från ett utanförskap i sjukskrivning och förtidspension. Det är ett passivt överflyttande från en sjukskrivning till en förtidspension på grund av att man inte har tidsgränser där man stannar upp och tittar på vilka rehabiliteringsåtgärder som man sedan kan vidta. Sedan är det mycket förvånande för mig att man i ett parti som säger sig värna rättssäkra processer i många sammanhang plötsligt visar sig vara helt ointresserad av rättssäkerhet när man inte sympatiserar med alliansregeringens sjukskrivningsmiljard för att förbättra kvaliteten på sjukintygen. Undersökning efter undersökning visar att de är mycket undermåliga medicinskt för att man också ska kunna se till att rätt beslutsunderlag finns hos de handläggare som har att hantera individuella ärenden på . Min fråga till är: Vill inte att kvaliteten på de medicinska underlagen ska möta det regelverk som sjukförsäkringen innebär? Eller ska vi använda oss av dåliga intyg medicinskt genom att inte tillföra pengar? Om det nu fanns ett stort överskott i sjukförsäkringen vill vi investera i bättre kvalitet på intygen. Är det fel? 122 (V) replik: Det låter lite grann på Finn som att om inte denna regering hade kommit och gjort denna historiska förändring av sjukförsäkringen hade ingen annan heller gjort någonting utan alla hade bara suttit ned och varit nöjda med att folk förtidspensionerades om rehabiliteringsinsatserna inte fungerade och om sjukvården inte fungerade. Självklart är det inte så. Det går bra att titta i våra motioner. Vi har ett annat sätt att se på saken. talar om att 20 000 skulle ha fått gå i förtidspension om inte den nuvarande regeringen hade sett till att få dem i arbete. Jag säger gång på gång att vi självklart ska ha tidsgränser och att vi ska ställa krav. Men kraven ska ställas på det system som ska hjälpa den som är sjuk att återfå sin hälsa och i allra bästa fall också kunna återfå tillräckligt god arbetsförmåga för att kunna återgå i arbete. Det är inte så att vi skulle sitta ned i lugn och ro och inte jobba med dessa frågor. Självklart vill vi göra det. Alla som blir friska är naturligtvis en bonus. Men för den skull behöver man inte ha en sådan utsorteringskedja. Inte behöver man ha en stupstock för att folk ska bli friska. Det måste ändå vara en sanning även för Finn . Även om Finn är doktor och säger till någon att hon eller han nu ska bli frisk igen är det klart att man inte blir det förrän jag verkligen blir det. Men jag blir fortare frisk om jag får bättre insatser. Det är också till bättre insatser som vi vill använda den så kallade sjukskrivningsmiljarden. Vi använder dessa pengar på ett sätt som vi tycker bör fungera bättre för den enskilde. 123 (KD): När vi har kommit lite drygt halvvägs i debatten gör man vissa reflexioner och vissa reminiscenser från saker och ting som har varit tidigare kommer, och man känner igen sig rätt väl från den förra mandatperioden i detta utskott. Det som jag tänker mest på är en bild som jag vill förmedla, och tänker jag sätta en geografisk plats på kartan här i kammaren som aldrig har nämnts av någon riksdagsledamot, nämligen Laxön. Vad är Laxön? Jo, det är en mindre ö mitt ute i som ligger mitt emellan idrottsplatsen och fotbollsarenan och Folkets park. Det var tidigare en nykterhetsloge där man anordnade dans. Denna ö har restaurerats för att kunna användas igen. Men det mest glädjande i detta var när jag tillsammans med flera representanter från Hallandsbänken besökte ön. Vi träffade där en projektledare från i som hade 20 personer som arbetade på denna ö. Vad gjorde dessa 20 personer? De hade flera olika kompetenser: elektriker, ljudexperter och så vidare. Alla dessa personer hade kommit till fas 3 i arbetslöshetsförsäkringen, och vissa hade kommit till ön via arbetslivsintroduktionen. Vad sysslar man med där? Jo, man sysslar med att skapa en barnteater för barn och hade ett stort antal föreställningar. Av dessa 20 personer hade två fått arbete , fyra studerade och resten gick fortfarande kvar och försökte uppgradera sig för att komma in i ett normalt liv. Vissa var så angelägna om att vara på arbetsplatsen att man fick säga till dem att gå hem för att de hade varit där för många timmar. Detta är för mig en bild av hur man hjälper människor tillbaka utifrån deras olika situationer. Det är det som är syftet och bör vara syftet med alla försäkringar, om man vill nå ett mål där människor ska bli delaktiga och inte lämnas utanför. Det är också det som var syftet med att göra vissa förändringar, ibland stora och ibland mindre, inom sjukförsäkringen och även inom arbetslöshetsförsäkringen, så att människor ska kunna försörja sig så gott som möjligt efter sin förmåga. Under den förra mandatperioden gjorde vi flera förändringar inom socialförsäkringsområdet. Flera tidigare utredningar påvisade att försäkringsmässigheten inte fungerade i viktiga delar i socialförsäkringen utan att detta bidrog till att många människor ofrivilligt hamnade i utanförskap, på grund av systemfel och bristande rehabiliteringsinsatser. Det var just på grund av detta som denna socialförsäkringsutredning som leddes av tillsattes av en klok . Det var inte så att han var oklok när han insåg vilka problem som fanns. De nödvändiga förändringarna i sjukförsäkringen utgjorde en del av detta. Vid alla stora förändringar av komplexa system uppstår det ofrånkomligt gränsdragningsproblem och juridiska uttolkningar som är svåra att förutse. I annat fall hade aldrig några revisioner av en enda lagstiftning behövt göras. Det är också därför som några justeringar och förtydliganden har gjorts efter hand i sjukförsäkringen. Det innebär dock inte att ett ohållbart försäkringssystem ska kunna fortsätta år och lämna många människor i en inlåst situation. Som framgått av tidigare replikväxlingar här finns det frågor som bör påtalas. Men måste jag säga att det är många debattörer i oppositionen som slirar på begreppet försäkring och inkomstgaranti. En inkomstgaranti innebär att man får en ersättning oavsett om man gör något eller ej. Men en försäkring har en försäkringsmässighet som innebär att man måste se till att försäkringsprinciperna uppfylls. Det måste även ett samhälle ha. Sedan finns det sociala skyddsnät som givetvis måste finnas om någon likväl skulle hamna utanför. Det är därför som vi har ett visst socialbidragssystem. När det gäller karensdagar för företagare är det bra att man nu ser över det inom för att få fram fler och utökade möjligheter för företagen att själva välja karensdagar i större omfattning än vad som är fallet. Det har också påtalats från företagarorganisationerna. En annan fråga som har tagits upp här och förtjänar att nämnas för att sätta frågeställningen i sitt perspektiv gäller den prematura ändringen av begreppet prövning av arbetsförmåga som trots att det pågår en utvärdering och trots att det under den korta remisstiden fanns varningstecken från de berörda myndigheterna och Arbetsförmedlingen om att man inte vet om en ändring kan medföra det som förslaget innebär eller till och med kan få motsatt verkan. Det finns till och med risk för att bedömningen i det enskilda fallet kan bli stramare och därmed få motsatt verkan. Då är oppositionens samlade förslag enbart semantik och kan faktiskt innebära en så kallad pyrrhusseger för de försäkrade. Att dessutom driva igenom ett förslag som är under utvärdering och där resultatet av myndigheternas arbete kommer att redovisas tyder för mig på ren opportunism. Därutöver kan man fråga sig hur oppositionen kommer att agera om det visar sig att nuvarande prövning av arbetsförmågan är att föredra. Ska man då ändra lagen igen? Nej, det är en oviss politik att kortsiktigt fatta ovissa beslut med osäker utgång som en utvärdering av frågan pågår. Om detta exempel skulle överföras till andra politiska beslut och områden kan man lätt föreställa sig hur det skulle bli. Jag vill lyfta fram några glädjande framsteg som har blivit mediala och där vi kristdemokrater har sett ett behov av förändringar inom sjukförsäkringen. Efter valet tillsatte en arbetsgrupp för att utvärdera en del problemställningar som finns inom försäkringen och som framkommit efter försäkringens genomförande. Arbetsgruppen bestod av vår ledamot i detta utskott, , och mig samt en sakkunnig på området. Vi träffade en lång rad myndigheter, bland annat . Vad som var entydigt från var att man tyckte att det var mycket bättre och mer rättssäkert med nuvarande tydliga tidsgränser för att veta när saker och ting ska göras. Man hade mycket större problem med detta tidigare. Jag vill också framhålla en utvärdering som gjordes av de så kallade samrådsmöten som tidigare skulle ske mellan , arbetsgivare och den försäkrade. I utvärdering visade det sig att av mötena genomfördes. Vi pratar om tydliga regler, och detta visar hur viktigt det är om man ska upprätthålla försäkringsmässighet. Vår utvärdering visade dock att vissa justeringar borde göras medan andra frågor handlade om delar som kunde lösas på myndighetsnivå. Regeringen har också lämnat flera förslag med inriktning enligt de tankegångar vi hade om ersättningsfrågor, övergångslösningar etcetera. Jag vill också passa på att lyfta fram det nya arbetssätt som genomförs av och Arbetsförmedlingen. Det kunde vi läsa om i för någon vecka sedan. Man ska i ett tidigt skede samverka djupt kring den sjukskrivne för att med en bättre individorientering ge stöd till den enskilde, där olika insatser gör att den enskilde inte ska fastna i ett ingenmansland . Det innebär, kort uttryckt, att man i ett tidigare skede ska klargöra personens arbetsförmåga, om han kan gå tillbaka till det gamla arbetet eller om han över huvud taget inte har någon arbetsförmåga, för att man inte äntligen ska behöva göra en prövning. och andra har också talat om att man kan göra detta i ett tidigare skede. Här vill jag påtala något mycket märkligt när man pratar om Finsam. Det var ju den socialdemokratiska regeringen som 2002 lade ned hela verksamheten för oss i . Tack för att ni nu äntligen har vaknat! Då fick vi inte göra det. Vi var en enig kommun, och samtliga partier tyckte att det var ett väldigt bra arbete där flera personer kom i åtgärder gemensamt.