prot · GY0984 · 2011-04-07 00:00:00 — Att vi över huvud taget har denna typ av problem är ett tecken på att vårt samhälle lider av allvarliga problem som vi till stora delar hade kunnat undvika om vi hade fört en mer ansvarsfull politik på olika områden. Men är det som det är, och vi måste göra vad vi kan för att stävja situationen. Jag hoppas att kulturministern möjligt går från ord till handling och att kultursektorn får allt tänkbart stöd för att bättre kunna hantera dessa frågor . Jag undrar om ministern tillsammans med sina regeringskolleger till exempel skulle kunna tänka sig att verka för en skärpt lagstiftning i syfte att tydligare markera samhällets avståndstagande från denna typ av attacker mot yttrandefriheten. 47 Kultur- och idrottsminister (M): Jag ser inte något behov av skärpt lagstiftning. Vi har tillräckligt skarpa lagar, inte minst grundlagar. Frågan är om de alltid följs. Men det är viktigt att frågorna diskuteras. Det som nu tog upp är framför allt en fråga för , och jag utgår från att man där också diskuterar den. Den ekonomiska krisen inom euroområdet 48 (V): Jag har en fråga till Europaminister . Den ekonomiska krisen i euroområdet blir allt allvarligare. tvingades vända sig till Europeiska unionen med begäran om ett mycket omfattande nödlån för att klara en akut finansiell kris. Mycket tyder också på att och som har fått lån inte kommer att klara de lånevillkor som har satts upp. Det framstår nu som mycket sannolikt, kanske till och med oundvikligt, att ett eller flera euroländer kommer att ställa in betalningarna . Min fråga till Europaministern är om planerar att ställa upp med bilaterala lån till på det sätt som man gjorde till eller om man utesluter det i detta fall när det gäller det lånepaket som kommer. Jag har ytterligare en fråga. När dessa skuldnedskrivningar kommer, vilket de lär göra, hur ska man då undvika att skattebetalarna får bära hela bördan och att i stället de banker som har spekulerat i statsobligationer får ta en del av den ekonomiska risk som de har utsatt sig för? Vad är politik på detta område? 49 Statsrådet (FP): Frågan från var om kommer att ställa upp med lån till . Vi vet alla att befinner sig i en djup kris. Man kommer att ha val . Det är för tillfället en interimsregering med premiärminister som styr landet. Om kommer att ställa upp med lån, vilket vi ännu inte har tagit ställning till, kommer vi förstås att förankra det i den svenska . Det är viktigt att vi har en dialog med folkvalda i denna fråga. Men jag vill notera att vi får ta ställning till den frågan när och om den blir aktuell. Det har inte heller kommit någon fråga om vill delta eller inte i ett kommande lånepaket. En annan förutsättning är att det måste finnas en fungerande regering i för att man ska kunna ta emot pengarna. I och med att landet befinner sig i ett slags limbosituation fram till valet komplicerar det ytterligare situationen. Vi får helt enkelt återkomma på den fronten. 50 (V): Jag hade en annan fråga också som gäller om det blir fråga om skuldnedskrivningar, vilket allt tyder på att det blir förr eller senare för några länder. Vem ska bära bördan? Det finns här en uppenbar risk att skattebetalarna nu går in massivt för att backa upp dessa länder medan bankerna kan dra sig ur, ofta med vinst. Jag menar att denna kris delvis har orsakats av ett helt oansvarigt banksystem som har lånat ut alldeles för mycket pengar med alldeles för dåliga säkerheter. Vad är policy för att också de privata vinstintressena ska bära en del av bördan när skuldnedskrivningarna kommer? 51 Statsrådet (FP): Just nu har det varit en mycket intensiv debatt inom Europeiska unionen, bland annat med det så kallade sexpackspaketet med mera där man har betonat just vikten av sunda ekonomiska finanser, och där många ser som en förebild på den fronten. Utöver diskussionen om lån pågår ett annat arbete inom unionen för att staga upp just ekonomin. Länder ska inte, som länder i , kunna fuska med statistik och ekonomi. Man måste sköta sina finanser på ett tydligt och bra sätt. Ett kriterium för att följa upp om ska delta med eventuella lån handlar förstås om att man har program som är kopplade till IMF, EU med mera. Det bygger också på att andra bilaterala långivare måste delta. Då får man förstås också ta hänsyn till saker som lyfte fram i sin fråga. Det är viktigt så att vi inte gör om samma misstag igen. Jämställdheten på arbetsmarknaden och i näringslivet 52 (M): Jag har en fråga till statsrådet . är ett föregångsland när det gäller jämställdhetspolitik. presenterade regeringen en strategi för jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet. Regeringen tillförde resurser till detta under förra mandatperioden, och det är ett arbete som fortsätter även . Min fråga är: Vilka prioriteringar görs på detta område ? 53 Statsrådet (FP): Det är riktigt, som påpekar, att regeringen presenterade en handlingsplan för bättre jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet. Många av åtgärderna genomförs. Jag tycker att det finns anledning att vara stolt över bland annat den företagarpolitik, framför allt om kvinnors företagande, som statsrådet driver. Men det finns fortfarande många problem kvar på den svenska arbetsmarknaden. äger och startar kvinnor företag i mindre utsträckning än män, kvinnor har mindre betalt än män för likvärdigt arbete och så vidare. Det finns alltså fortfarande massor som måste göras. Med detta sagt måste jag ändå säga att jag inte kan presentera någon politik här. Vi kommer att prioritera vissa saker. Hur kan vi se till att löneskillnaderna minskar? Hur kan vi uppmuntra kvinnor att i större utsträckning arbeta heltid? Och hur kan vi fortsätta se till att kvinnor också startar företag, inte bara för att skaffa sig tid med familjen och hemmet utan också för att vilja växa, anställa och faktiskt äga väldigt mycket pengar i sina företag, helt enkelt få stora och växande företag för framtiden? 54 (M): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag tycker att det är skönt att höra att vi satsar på kvinnor och de konkreta åtgärder som främjar just kvinnors möjligheter i arbetslivet och i näringslivet. Debatten har varit livlig just när det gäller skillnader mellan könen. Men det finns även skillnader inom samma kön, så att säga. Det vore intressant att höra vad som görs för att stärka utlandsfödda kvinnors möjligheter till sysselsättning och så vidare. 55 Statsrådet (FP): Det stämmer att det är löneskillnader mellan män och kvinnor. kom det statistik som visar att de minskar. Jag tror att vi ska fortsätta utforma våra skattesänkningar på det sättet att de leder till att klyftan mellan kvinnor minskar men också att de uppmuntrar kvinnor att jobba mer. När det gäller just utrikes födda kvinnor uppmärksammade vi redan under förra mandatperioden att vi har varit dåliga på att titta på deras särskilda situation. En del av problemet har varit det mottagningssystem som har haft . Vi har ändrat på detta . har vi ett bättre mottagningssystem som är individuellt anpassat där vi också ställer krav på att kvinnor får möjlighet och tid till bra aktiviteter och åtgärder när det gäller utbildning, coachning och annat stöd för att de ska kunna komma ut på arbetsmarknaden. Men har också ett särskilt ansvar att följa upp den målgruppen i sitt arbete för att hjälpa människor in på arbetsmarknaden. Sammantaget sker ett antal åtgärder som jag hoppas ska kunna börja ge resultat . Begränsning av fri- och rättigheter 56 (FP): har vi genomlevt en sådan period som så tydligt har visat på behovet av yttrandefrihet och möjlighet att ta emot ett ocensurerat budskap som . Min fråga ställer jag till demokratiminister . Jag kunde ha ställt den till medieministern också. Inom EU handlar så mycket om pengar, men det borde handla ännu mer om mänskliga fri- och rättigheter. Jag undrar hur ministern ser på att ordförandelandet uppenbarligen planerar att snöpa yttrandefrihet och mänskliga fri- och rättigheter. Ser man det i ett större perspektiv är detta grundläggande för EU. Om vi ska ha legitimitet för detta EU på många andra områden måste vi upprätthålla just yttrandefriheten och de mänskliga fri- och rättigheterna. Det är EU:s absolut viktigaste fråga. 57 Statsrådet (FP): Jag instämmer faktiskt i den oro som lyfter fram när de gäller utvecklingen för yttrandefrihet och pressfrihet i många EU-länder. Ni kanske kommer ihåg att Reportrar utan gränser presenterade en rapport som visade att en del EU-länder låg i botten globalt när det gäller pressfrihet. Vi hade länder som låg mellan plats 50 och 70, vilket inte är smickrande i världens mest utvecklade union. När det gäller har medie- och pressfrihetsfrågorna varit uppe med tanke på den kontroversiella lag som presenterades . Jag har själv varit på plats i och kritiserat lagen med ministerkolleger. Jag har också tillsammans med andra EU-ministrar lyft frågan i olika debatter. Kommissionen var väldigt hård mot , vilket ledde till att man faktiskt fick revidera lagen så att avarterna i den försvann. Kanske kan man inte tycka att det är en fläckfri och perfekt produkt, men det som det fanns mest invändningar mot försvann efter hand. Det är oerhört olyckligt att EU-länder över huvud taget tar fram den här typen av lagar. 58 (FP): Det sistnämnda vill jag gärna instämma i. Låt mig ändå fullfölja frågan. Minnet är ju väldigt kort. Vi har haft kommunismen och så vidare som haft förtrycket som paradexempel. Just förhållandet att man i ett så viktigt land som , ett land som många tycker om, till och med nästan i grundlagsform nu implementerar lagar som skulle göra det svårare att förmedla öppen information är för oss helt obegripligt nästan någon form av förhandscensur, förhandsgranskning, av en del information. Vad kan vi i göra för att inom Europeiska gemenskapen se till att detta inte kommer till stånd? 59 Statsrådet (FP): När det gäller press- och mediefriheten har tvingats dra tillbaka det mesta i lagförslaget, så där har man nått en seger tack vare att många ministrar i olika länder tryckt på och att kommissionen med , holländsk kommissionär, varit väldigt tydlig. Nästa fråga som kommer upp handlar om att föreslår en ny konstitution ett förslag som kommer att röstas igenom i parlamentet, förmodligen . Som liberal känner jag mig oerhört ledsen över det här förslaget till ny lag. Detta innebär att man i praktiken går tillbaka när det gäller homosexuellas rättigheter. Man definierar äktenskapet mellan man och kvinna och skriver in det i en konstitution. Abortlagstiftningen kommer det i praktiken att vara väldigt svårt att få i positiv riktning eftersom man också skriver in en formulering om fostrets rätt till liv alltifrån befruktningen. Det öppnar för en väldigt restriktiv abortlagstiftning. Man lyfter också fram den kristna religionens speciella roll i en konstitution. Det är ganska ovanligt att sådant i nutid sker i EU-länder. Vi följer frågan väldigt noga. har jag kontakt med den svenska ambassaden i för att se hur vi kan se till att också det här revideras. 60 (C): Min fråga ställs till statsrådet och handlar om scenkonstnärernas pensionsskuld. Det låter kanske inte så upphetsande, men det är kanske vad det är. Det handlar egentligen om en engångsinkomst beträffande statsbudgeten som, om detta inte regleras som jag ser det skulle drabba framför allt scenerna runt om i landet och också verksamheten. Vad är statsrådets bedömning när det gäller att kunna lösa frågan? 61 Statsrådet (KD): Ja, det är en viktig kulturpolitisk fråga att lösa ut pensionsfrågorna för våra scenkonstnärer. Sedan jag fick ansvar för min portfölj har jag försökt skynda på beredningsprocessen i frågan. Det kom en utredning för sedan. Den har remissbehandlats och fått positivt stöd också från remissinstanserna. Men det hela är komplicerat. Det handlar om pensionsförsäkringsfrågor, om många tekniskt komplicerade frågor. Just nu pågår i ett beredningsarbete med att titta på de olika effekterna av förslaget och på deras effekter på statsbudgeten. Vi jobbar med en hög ambitionsnivå för att komma i hamn med frågan , men beredning pågår alltså . Mer än så kan jag nu inte säga. 62 (C): Jag tackar statsrådet för svaret så här långt. Det här är viktigt också, tror jag, därför att den regionala samverkansmodell som byggts upp och som byggs upp runt om i landet väldigt mycket bygger på de resurser man har. Då är det viktigt att de resurserna används just till verksamhet som så att säga är utåtriktad och som har en koppling till det som scenerna sysslar med. Därför är det mycket glädjande att statsrådet tar frågan så allvarligt som han gör. 63 Statsrådet (KD): Jag kan bara understryka att vi intensivt arbetar med frågan. Jag håller helt med om beskrivningen att frågan måste lösas ut för att det ska skapas goda förutsättningar både för nationella kulturscener och för regionalt samarbete därför att det som gäller skapar en ryckighet i planeringen och svårigheter att veta hur man ska hantera fast anställd personal, främst sångare och dansare som framför allt berörs i sammanhanget. Som sagt: Beredning pågår. Vi hoppas kunna ge ett besked så snart beredningsprocessen är klar. 64 (KD): Jag har en fråga till kommun- och bostadsminister . Det gäller som ju har beslutat att lägga ned ett stort antal serviceställen runt om i landet. har både och sagt att det blir allvarliga försämringar för deras arbete då deras samarbetspartner, , stänger kontoren. Jag tänker främst på de äldre och på dem som inte har svenska som modersmål. De har problem med det byråkratiska svenska myndighetsspråket. Det handlar då om att fylla i blanketter, om att sätta kryss på rätt ställe och så vidare. Sätts ett kryss på fel ställe kan det få ödesdigra konsekvenser. Därför är de personliga servicekontoren viktiga. Som kristdemokrat känner jag starkt för de här personerna. Det är viktigt att myndigheterna är tillgängliga för alla. Min fråga till ministern är: Vilken är regeringens långsiktiga strategi för de olika myndigheternas kontakter med och service till medborgarna ute i landet? 65 Statsrådet (KD): Självklart är myndigheternas kontakter med medborgarna och medborgarnas möjligheter att även spontant, inte bara vid planerade besök, komma i kontakt med myndigheterna en viktig fråga. I har vi ordningen att myndigheterna har ett stort ansvar att själva organisera sig och själva ta ansvar för sin ekonomi och sin organisation. har vi också ett gemensamt ansvar. Som förvaltningsminister är jag också engagerad i att vi gemensamt ser till att skapa strukturer för myndigheters samverkan och för att myndigheter tillsammans kan skapa en så bra service som möjligt. I den förvaltningspolitiska proposition som antogs här i betonas just detta med ökad samverkan. Vi har också en statlig utredning som tittar på hur vi ska kunna förstärka närvaron ute i landet. har vi tagit ett nytt initiativ eftersom vi sett en lucka i utredningsarbetet, det vill säga: Hur ser företagares och medborgares egentliga behov av statlig service ut ute i landet? Det är ett speciellt uppdrag också till Statskontoret att utreda frågan för att få ett bättre underlag. Det är klart att beslut i sammanhanget har komplicerat bilden. Men det här dilemmat jobbar vi med. Det gäller att ha en ordning för varje myndighet men också mer gemensamma tag för att försöka se till att myndigheterna samverkar för en bra service gentemot medborgarna. 66 (KD): Jag tackar ministern för svaret. Det låter mycket positivt att ministern ser den personliga kontakten som viktig och att man ser de äldre och de människor som har problem på grund av att de inte har svenska som modersmål. Alla har inte heller datorer. Man kan få fel ersättning om man, som jag varit inne på, skulle trycka fel och så vidare. Jag kan bara säga att jag är glad över att ministern ser problemet. Jag både hoppas och tror att det kan gå mot en bra utveckling. 67 Statsrådet (KD): Det är viktigt att betona att myndigheternas service gentemot medborgarna sker på många olika sätt. Vi har utvecklat telefonitjänster och webbaserade tjänster. Men också möjligheten till fysisk kontakt behövs. Det är därför som vi även jobbar med att försöka utveckla tankegångarna i utredning bland annat med uppdraget till Statskontoret. Jag vet att socialförsäkringsutskottet här i har fattat beslut om ett tillkännagivande. Också det är en synpunkt som regeringen självklart måste beakta i sitt fortsatta arbete. Frågan är alltså aktuell i . Vi jobbar med den för att skapa bra förutsättningar för en god service till medborgarna. Sedan måste den servicen ta sig lite olika uttryck och i olika myndigheter och olika former. Men vi har en hög ambitionsnivå beträffande det arbetet och det fortsätter. 68 (MP): Jag har en fråga till vår försvarsminister . Den operativa livslängden för JAS Gripen C/D är uppnådd 20202025. Försvarsministern har talat sig ganska varm för att vi efter det ska tillsätta E/F-nivån. Men kostnaden för detta uppskattas till . Det här kommer att bli om inte den största så i alla fall en av absolut största investeringar genom tiderna. Oavsett vad man tycker om uppgraderingen i sig vore det väldigt klädsamt med en parlamentarisk luftförsvarsutredning innan man beslutar om en så här stor satsning. Min fråga till försvarsministern är därför: Vad är er uppfattning just om en sådan här flygutredning? 69 Försvarsminister (M): Först ska jag säga att jag inte bekräftar uppgifter om kostnader. För alla som vill att ska ha ett starkt flygvapen även längre fram i tiden än någonstans 20202025 är det också alldeles uppenbart att vi behöver fortsätta att uppgradera Gripen, som annars kommer att bli alltmer irrelevant jämfört med de konkurrenter som finns i närområdet. Försvarsmakten har arbetat med att ta fram goda underlag där man tittar på den säkerhetspolitiska utvecklingen. Man tittar på hur planen ser ut i omvärlden . Hur ser vapensystem som andra kan ha ut? Utifrån det försöker man sedan specificera hur Gripen bör se ut för att klara uppgiften. Man har bett om mer tid och om att få inkomma med underlag om . När det är färdigt, och när regeringen är färdig, avser jag självklart att söka ett brett samförstånd om framtida lösningar. 70 (MP): Tack för svaret, försvarsministern! Den senaste luftförsvarsutredningen gjordes . Det finns, som försvarsministern nog väl känner till, stora brister inom luftstridskrafterna. Det gäller sensorer, baser, ledningssystem och minskad flygtid och beväpning. Ska man investera i sådant krävs omfattande resurser . Jag gläder mig i alla fall åt att försvarsministern säger att han vill söka en bred uppslutning kring denna fråga, men det vore väldigt bra om vi ändå kunde få en samlad utredning där alla svenska partier finns samlade kring en så stor investering. Är det alltså ja eller nej på den frågan? 71 Försvarsminister (M): Först ska jag säga att jag tror att bild är något föråldrad. När det gäller Gripen har vi fattat beslut om till exempel en ny radarjaktrobot och även precisionsbomber, som stärker förmågan. Det är också så att bilden gällande ledningssystemen är en annan än den förmedlar. Något ord om en luftförsvarsutredning: Varför skulle frågan bli bättre av att man flyttar ansvaret bort från Försvarsmakten och dem som ansvarar för verksamheten till någon annan? Hur skulle industrin se på detta? Den försening det innebär med en ny process som ska starta, trots att Försvarsmakten redan har jobbat , skulle innebära att det blir tomt i hallen i . Det är möjligt att det inte är viktigaste fråga att den industriella kapaciteten kvarstår, men den är viktig för mig och också viktig för andra. Jag tror att det viktiga här är att vi får fram ett solitt beslutsunderlag, inte formen för det, och att vi när det är klart också kan se att vi finner en bred lösning. Det svenska flygvapnet behöver nämligen en konkurrenskraftig Gripen ett antal decennier fram i tiden. Kulturen och den nationella digitala agendan 72 (S): Jag skulle vilja ställa min fråga till kulturministern. Inom regeringen pågår nu ett arbete med att ta fram en nationell digital agenda. IT-minister leder detta arbete, som involverar flera departement. Den nya digitala tekniken spelar en väldigt viktig roll på kulturområdet, inte bara när det gäller tillgången till kulturarvet utan också för att främja kreativitet och entreprenörskap inom kultursektorn. Därför är min fråga till kulturministern: insatser och prioriteringar gör regeringen på kulturområdet inom ramen för just den digitala agendan? 73 Kultur- och idrottsminister (M): Det är mycket riktigt, som säger, så att detta är en prioriterad fråga. Tekniken går fort. Vi har haft diskussion när det gäller såväl film som många andra områden inom kultursektorn. Vi har givit ett antal myndigheter i uppdrag att se över detta och också komma med sina inspel kring hur man skulle kunna samverka, vad som är viktigt och vad som bör prioriteras. har fått i uppdrag att ha en samordnande roll för många av dessa myndigheter på kulturområdet. De kommer alltså under framöver att driva detta. Sedan finns det också en statssekreterargrupp som arbetar med den nationella, digitala agendan. 74 (S): Jag får tacka för svaret. Det känns bra, och jag vet att ett arbete pågår. Det är nu nödvändigt att regeringen också går från ord till handling så att vi även avsätter resurser till detta viktiga arbete. Vi socialdemokrater avsatte till exempel redan i årets budget medel för att digitalisera biografer runt omkring i landet. Det som är oroväckande är att vi också ständigt får nya rapporter om att den digitala klyftan ökar. Därför skulle jag mer konkret vilja höra vilka utbildningsinsatser och andra insatser som görs just för att minska denna klyfta. 75 Kultur- och idrottsminister (M): Tillgången till kulturarvet är en av denna regerings tydliga prioriteringar på kulturområdet. Våra museer arbetar mycket med dessa frågor, och alltmer är tillgängligt på nätet för den breda allmänheten. Man arbetar också aktivt för att möta barn och unga jag nämnde förut . har via sina söksystem också goda möjligheter att visa hur kulturarvet kan bli mer tillgängligt för fler. Denna fråga lever alltså. Vilken speciell utbildningsinsats som behövs är det kanske lite tidigt att säga, men detta är naturligtvis en fråga också för skolorna. Vi har från regeringens sida gjort en stor satsning i budgeten med för att göra biograferna, framför allt på de mindre orterna, digitaliserade så att de ska kunna öppna inte bara för mer film utan också för opera-, musik- och idrottsevenemang. Det vet jag är oerhört välkommet. 76 (M): Min fråga riktar sig till statsrådet och förskoleministern . var det av alla barn mellan ett och fem som var inskrivna i den svenska förskolan. är den siffran . När den reviderade läroplanen för börjar gälla blir förskolan det första steget i utbildningen för våra barn och kommer att få ett tydligare pedagogiskt innehåll. Detta kommer att innebära att fler barn får tillgång och möjlighet till en lärorik förskoletid. Det är mycket positivt. Det är dock en stor verksamhet och oerhört många enheter vi pratar om. Den reviderade läroplanen ska omfatta både kommunala och fristående förskolor. Hur ser ministern att vi kan säkerställa implementeringen så att alla förskolebarn verkligen tar del av alliansregeringens omfattande arbete på förskolesidan? 77 Statsrådet (FP): Det är ett väldigt viktigt reformarbete som pågår i den svenska skolan i allmänhet och den svenska förskolan i synnerhet. Precis som sades av är det så att vi får en ny lag, som är tydligare med de pedagogiska inslagen. Vi får förskollärare som får tydligare ansvar för de pedagogiska inslagen i skolan, vi får en ny förskollärarutbildning och så vidare. Som också påpekas väljer fler och fler att gå i den svenska förskolan. Detta måste vi upprätthålla. Jag tror att det handlar om att kvaliteten ska upprätthållas, så att den är fortsatt god. Då handlar det om personaltäthet och om barngrupperna, men också om att tillgängligheten finns. När föräldrar efterfrågar plats för sina barn måste de också veta att de får plats , det vill säga från det att man ber om det.