prot · GY0957 · 2011-02-10 00:00:00 — Det innebär att planerar att ett av de nya fartygen i 031-klassen kommer att få som hemmahamn och att myndighetens nya svävare, som kommer , placeras i . Återigen: Det är den operativa förmågan som möter kraven som en lång kust ställer. Samverkansbehovet hade man alltså även i sin egen utredning ett förslag för att hantera. Min inställning är fortsatt den att äger frågorna om sin utredning, hanteringen av den, diskussioner med anställda, parter, länsstyrelser och andra berörda, som kommuner. När det är klart kommer generaldirektör, som äger beslutet, att fatta ett beslut. Det är inte en fråga som ligger på Försvarsdepartementet. Men jag vill säga att min allmänna inställning är att varje myndighet har i uppdrag att ha en trimmad organisation, så att man kan leverera den operativa effekt som gagnar säkerhet. Därför är jag glad över att vi ökar förmågan också längs . Jag vill gärna beskriva för dem som bor i att det kommer ny förmåga och nya fartyg som stärker säkerheten. Det är det allra viktigaste med uppdrag. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2010/11:161 om ungas ökade utanförskap 33 Statsrådet (M): har frågat mig vad jag avser att göra för att minska utanförskapet för unga i förtidspension och livslång fattigdom, vilka åtgärder jag avser att vidta för att göra regelverket kring aktivitetsersättning mer flexibelt med fler steg, om jag kommer att ta initiativ så att det skapas en bättre övergång mellan skola och arbetsliv och så att alla unga får en arbetsmarknadsintroduktion samt vilka åtgärder jag avser att vidta så att utbildningsinsatser, arbetsmarknadsintroduktion och socialförsäkringssystemet görs till en helhet för alla dessa unga så att de får det stöd som behövs. tar upp en viktig och ytterst allvarlig fråga: utanförskapet bland unga med ohälsa och funktionsnedsättningar. Det är viktigt att komma ihåg att uppgången i förtidspensioneringen av ungdomar tog fart på allvar . Regeringen som jag tillhör har därmed varit vare sig bättre eller sämre på att få bukt med det ökande antalet unga förtidspensionärer jämfört med tidigare regeringar. har nybeviljandet visserligen stabiliserats men enligt min mening på en alltför hög nivå. uppgick antalet nya ersättningar till ca 6 300. Vi är således alla medskyldiga till att denna situation har uppkommit. En av mina viktigaste uppgifter kommer att vara att skapa bättre förutsättningar för unga med funktionsnedsättning och ohälsoproblematik att komma till meningsfull sysselsättning i stället för att passivt uppbära aktivitetsersättning. Jag vill dock understryka att det också finns unga som på grund av sin sjukdom eller funktionsnedsättning inte har möjlighet till någon sysselsättning alls. För dem är det naturligtvis viktigt att ha tillgång till en välfungerande och trygg sjukförsäkring. Arbetet med en reformerad aktivitetsersättning påbörjades redan under den föregående mandatperioden, när utredningen om aktivitetsersättningen gjordes. Problemet med unga förtidspensionärer löser vi inte enkelt. Vi måste se över en mängd olika områden. Alla de områden och frågeställningar som tar upp är viktiga. Därutöver skulle jag vilja lyfta fram ytterligare ett område. Det är arbetsmarknaden för funktionshindrade, där jag tror att det finns en stor utvecklingspotential. Vi kommer att analysera behovet av förbättringar på alla dessa områden i det arbete som pågår. Vi kommer också att analysera behovet av regelförändringar för aktivitetsersättning, bland annat de tankegångar och förslag som lämnades i utredningen om aktivitetsersättningen, Brist på brådska. 34 (V): Tack för svaret, socialförsäkringsminister ! När antalet förtidspensionerade unga har ökat säger att det i själva verket var som ökningen av antalet förtidspensionerade unga tog fart. Han menar att han och den moderatledda regeringen inte har större ansvar för dagens toppnotering av antalet förtidspensionerade unga än tidigare regeringar. Jag tycker att det är att göra det lite väl lätt för sig att skylla på att det inte var bättre . Det var det inte. Det var i varje fall inte bra. Men det är som unga har förtidspensionerats, det vill säga fått aktivitetsersättning, i större omfattning jämfört . Under den tiden har antalet unga förtidspensionerade ökat från 19 400 till 26 600 . Mer än 6 000 nya unga människor förtidspensionerades, det vill säga fick aktivitetsersättning, bara . Jag vill påminna socialförsäkringsministern om att den moderatledda regering som företräder faktiskt har haft makten i landet sedan valet . Att bli utslagen från arbetsmarknaden gör att man kommer att leva i livslång fattigdom. Det blir inte så himla många pensionspoäng eller slantar att sätta sprätt på på börsen för de unga människorna. Men det krävs ju i det nya pensionssystemet för att man ska få en bra pension, om man har tur. Utslagen som ung betyder utslagen som gammal. Det svar som socialförsäkringsministern ger är att problemet för unga med ohälsa och funktionsnedsättningar inte är enkla att lösa. Det kan jag skriva under på. Det är det verkligen inte. Men jag vill ha svar på frågan vad ministern tänker göra åt deras utanförskap. Han hänvisar till Brist på brådska. Den utredningen var klar . Mycket har inte hänt. Någon brådska är det verkligen inte. Jag skulle vilja ha mer konkreta svar på hur man ska göra med aktivitetsersättningen, vad man ska göra för att få unga i arbete och så vidare. har sagt, i samband med den lavinartade ökningen av antalet unga som förtidspensioneras, att det är en politisk katastrof eller ett politiskt haveri. Det är det naturligtvis. Men för alla dem som förtidspensioneras , utan att alla andra vägar är prövade, är det förstås en personlig katastrof för var och en, och det blir 18 fler . Jag vill än en gång försöka få svar på mina frågor. Jag vill höra mer konkret och framför allt veta när regeringen kommer att säga något mer om detta och komma med konkreta förslag mer än att säga att det är ett stort problem. Det är ju ni som regerar. 35 Statsrådet (M): Jag har sagt att det är en mänsklig katastrof. Jag har själv tagit upp frågan utan att särskilt många andra har varit intresserade av att diskutera saken, fullt upptagna som de har varit av fullvuxna människors olika situation i sjukförsäkringen. Det är därutöver ett politiskt misslyckande till lika del för sittande regeringar som för tidigare regeringar. För att vara lite seriösa och noggranna och börja med siffrorna och reda ut lite: Den nuvarande reformen infördes . var ökningen exakt . var ökningen exakt . Vi hade från början, 2003, ungefär 11 000 ingående i den stocken. Vi är nu uppe i 26 000 personer. För mig är det mindre väsentligt att det var något sämre under er period än under vår period. Vi har sammantaget gjort för lite åt det stora problemet med unga människor som lämnas i förtidspension. Har man sagt det ska man också vara ärlig och säga: Det här är komplext. Man måste vara uppriktig och säga: Det här är svåra frågor. Hade det här varit enkla saker hade någon löst det för länge sedan. Ingen har skrivit en proposition och beställt 26 500 unga förtidspensionärer. Vi pratar i grund och botten om tre grupper av människor. Den första gruppen handlar om en direkt övergång från särskola till aktivitetsersättningen. Ungefär 9 000 särskolegymnasister går i särskola . 3 000 av dem hamnar i aktivitetsersättningen. Över hälften av dem förblir därefter i systemet. Denna ingång har aldrig varit avsikten. Det är en välmenande tanke som inte fungerar. Men den är svår att göra någonting åt. Man ska ha respekt för vad man gör när man förändrar ekonomin för människor som behöver fler år i gymnasieskolan. Den andra gruppen är ännu svårare. Då pratar vi om den breda svenska problematiken med psykisk ohälsa hos unga människor. Vi pratar om ungefär 3 000 personer som formellt sett är inne på arbetsmarknaden och vänder det handlar kanske bara om ett fåtal år. Jag tror att de snittar . Vi pratar om unga män med adhd och asperger. Vi pratar om unga kvinnor med olika depressionsdiagnoser. Vi pratar om människor som har betydande problem i tillvaron. Långt ifrån alla skulle behöva slås ut från arbetsmarknaden. Men man ska ta deras problem på allvar. När man diskuterar de här sakerna ska man inte förringa den problematik som ligger bakom detta. En hel del av de här unga människorna har allvarliga bekymmer, och de är hjälpta av att de får tydliga diagnoser. Det är bra att vi diagnostiserar och vet mer om unga människor med psykisk ohälsa. Vi kan prata om det öppnare. Det finns en samhällsattityd och en öppenhet i fråga om psykisk ohälsa som jag i grund och botten tror är bra för unga människor. Chansen till medicinering och medicinsk hjälp och omvärldens respekt ökar. Den felaktiga slutsats vi har dragit är att det med automatik ska landa i en förtidspensionering av en stor grupp av de här människorna. Den tredje delmängden handlar om barn som föds med allvarliga utvecklingsstörningar eller som förvärvat intellektuella funktionsnedsättningar. Det är en alldeles specifik problematik. Utredningen tangerar bara det och säger: Där borde vi ha en annan sorts ersättningsmodell. Jag kan dela själva problemanalysen. Ingen har än så länge landat i några konkreta förslag därvidlag. Jag tycker att allt detta är en stor frågeställning som kräver ett mått av ödmjukhet, både mänskligt och politiskt, när man närmar sig den. Vi har i i varit väldigt upptagna med att hantera de stora ohälsotalen i sjukförsäkringen. Nästa steg måste vara att på allvar och på mycket lång sikt börja arbeta med den stora gruppen av unga med aktivitetsersättning. 36 (V): Vi är överens om problembeskrivningen, skulle jag vilja säga. Det är jag helt övertygad om. Vi tycker inte att situationen är bra som den är. Men jag tror att man då måste titta på varför den är som den är. Vi har tittat på skolor. De ger ungarna diagnoser med bristfälliga undersökningar eller diagnostiseringsmöjligheter. Det gör att alldeles för många barn sätts i särskolan utan att det finns kunskap bakom. Vi har skolpengen och friskolorna. De kan välja sina elever. Vi har problem med friskolor som plockar ut miljonvinster. De vinsterna skulle kunna gå till de elever som har behov av särskilt stöd eller användas så att det blir generellt färre elever i varenda klass. Ett problem är att den som går ut särskolegymnasiet automatiskt får aktivitetsersättning, det vill säga pensioneras, och förlängd skolgång. Och ingen behöver bry sig. Jag delar uppfattningen att det är ett av problemen. Mer än 26 000 unga har aktivitetsersättning och är i praktiken förtidspensionerade. Vid fyllda rullar de över en gräns. Vad ska vi göra då? Att bara ta bort aktivitetsersättningen för dem är ingen lösning på problemet. Var ska de jobba, de som kan jobba? Sänkta arbetsgivaravgifter är inte heller någon lösning för de här unga. Fort och fel är givetvis inte bra. Det ska naturligtvis till genomtänkta åtgärder, så att det inte blir som med sjukförsäkringsreformen tiotusentals människor åker ut ur försäkringen, men de flesta återvänder utan pengar, eftersom de faktiskt inte kan arbeta. Brist på brådska är en träffande titel på den utredning som var klar . De utredde just aktivitetsersättningen. Utredningen kom också med några förslag som man trodde skulle kunna vara på plats . Då undrar jag: Fanns det ingenting där som man kunde gå vidare med, eller gör ni det nu? När kommer det i så fall skarpa förslag som verkligen gör skillnad för de här unga människorna, som verkar vara helt bortglömda? Kommer socialförsäkringsministern, tillsammans med regeringskollegerna, att ta fram riktlinjer för skolorna, som slarvar med diagnoser och sätter fler i särskola än vad som motiveras av verkliga skäl? Kommer ministern att se till att friskolornas vinstmiljarder kammas hem av staten och sedan kan gå till eleverna, så att utslagningen i skolan minskar? Och kommer ministern att se till att det blir en verklig samordning mellan skolan, Arbetsförmedlingen, , arbetsmarknaden och den unge? (forts. 7 §) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 37 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag hälsar socialminister , utrikesminister , landsbygdsminister , försvarsminister och statsrådet välkomna. Socialminister besvarar såväl allmänpolitiska som frågor inom sitt ansvarsområde. 38 (S): Jag riktar min fråga till socialminister som svarar på allmänpolitiska frågor. Flera företrädare för regeringspartierna, bland annat kristdemokrater, har instämt i kritiken av sjukförsäkringen och behovet av framför allt snabba förändringar för att komma till rätta med de mest akuta problemen i sjukförsäkringen. Sjuka blir utan ersättning, utförsäkras och så vidare. Trots löften från regeringen om förändringar direkt dröjer förslagen. tog vi därför upp frågan i utskottet om ett eventuellt utskottsinitiativ för att se till att de människor som far illa i det nya sjukförsäkringssystemet skulle få hjälp. Men regeringspartierna sade tyvärr nej. Min fråga till blir därför: När avser regeringen att komma med de utlovade förändringarna? 39 Socialminister (KD): Jag tackar för frågan som rör ett ämne som berör många personer och som engagerar ännu fler personer i vårt land. Jag tror att vi alla har ett intresse att åstadkomma en sjukförsäkring som fungerar på det sätt som är avsett, nämligen att människor som är för sjuka för att arbeta ska kunna ha en trygg ersättning och att personer som kan ha en möjlighet att komma tillbaka på arbetsmarknaden ska få bästa möjliga stöd för att göra det. Det har också varit inriktningen på hela regeringens reformering av sjukförsäkringen. Sjukförsäkringen innebar tidigare att man tyvärr vände alltför många människor ryggen, människor som inte fick den hjälp och det stöd som de borde ha fått för att kunna komma tillbaka i arbete. Men vi vet att om man blir sjukskriven är det lätt att sjukskrivningen övergår till ett närmast permanent tillstånd. Vi har gjort viktiga förändringar. Men precis som tar upp finns det saker och ting som behöver åtgärdas, och det ska regeringen återkomma till. 40 (S): Tyvärr svarade inte statsrådet på min fråga. Jag undrade när regeringen avser att komma med dessa förändringar. Det är en sak att stå i tv och beklaga sig över att detta drabbar människor och att säga att man är ödmjuk inför de påfrestningar som människor utsätts för. Det är en helt annan sak att agera och göra någonting. Den här regeringen kan faktiskt göra någonting. Man behöver inte sitta på åskådarbänken, utan man kan agera och lägga fram förslag. Vi försökte i utskottet uppmana regeringspartierna att agera. Tänker ni inte agera skyndsamt får jag ta allt ert agerande som sker i tv-soffor och i tidningar som löst prat och inte värt någonting. I så fall tar ni inte frågan på allvar. Jag upprepar min fråga: När avser regeringen att komma med de utlovade förändringarna? 41 Socialminister (KD): Den fråga som tar upp berör många människor och handlar om tryggheten i deras vardagliga liv. Regeringen tar denna fråga på största allvar. Det är av otroligt stor betydelse att vi kan korrigera de fel som kan finnas i systemet och som gör att det inte fungerar som tänkt. Avsikten är att regeringen ska presentera förslag till förändringar som kan leda till att vi kan komma till rätta med de problem som finns. Det spelar en mycket stor roll för enskilda människor men också för förtroendet för den sjukförsäkring som är så oerhört viktig. EU:s stöd till demokratiska krafter i och 42 HANS (M): Jag vänder mig till utrikesminister . Frihetsvindar blåser i södra , i i , i i och snart kanske även i i . Att människor kastar av sig ok och politiska bördor är glädjande. Att makten svarar med våld, övergrepp och strypande av tankefriheten via nätet är oroande. Men hur snabbt har EU responderat? Hur tydligt har samverkat med våra europeiska vänner och markerat vårt stöd? Jag kan ta som exempel. En chefstjänstemannagrupp under Mingarelli har skickats i väg så lite eller kanske så mycket men ingen , ingen Barroso och inte ens en Bildt. Hur visar vi tydligt på EU-ländernas stöd, allra helst i ett land där president flytt till ett annat land och tillgångarna för honom och hans familj har frysts och där alla vänder ryggen till det hatade partiet som tidigare haft makten? Har det inte tagit tid, och tar det fortfarande inte tid för EU? Det kan knappast vara den svenska hållningen där utrikesminister är något av en symbol för snabb respons, alltid på Twitteravstånd. 43 Utrikesminister (M): Det finns mycket att säga om detta inlägg. Jag tyckte att bilden av vårt närområde målades lite väl ljus. Jag tycker att det blåser kalla vindar för demokrati och frihet i öst. Det är inte bara som det handlar om utan också andra delar av vårt östliga närområde där vi också försöker påverka. Sedan blåser det ljummare vindar söder om . Där försöker vi hjälpa till när de har fått genomslag. Tar detta tid? Ja, det gör det. I det tunisiska fallet handlar det om att det skulle bildas en regering som åtnjuter tillräckligt förtroende för att kunna ge stabilitet och att det därefter skulle inledas en dialog med den regeringen. Den nye tunisiske utrikesministerns första resa gick till för överläggningar med . är på väg dit inom loppet av för att fortsätta dessa samtal, bland annat mot bakgrund av ett svenskt initiativ om en så kallad Democracy Support Mission för att hjälpa dem med rättsstatsfrågorna och det val som ska hållas . I är det ett lite osäkrare läge. Men var förvissad om att vi förbereder. 44 HANS (M): Jag vill först berömma utrikesminister för att han och hans EU-kolleger var så tydliga i förhållande till maktens missbrukande män i . Här finns också parallellfall till södra . Hur hjälper vi bäst de demokratiska krafterna? Utrikesministern var själv inne på det. Kan vi som land tänka oss att medverka till demokratibistånd? Utöver fria val är det ännu viktigare att man har en grund i form av fria medier, en rättsstat och partibildning. Det kan handla om något så enkelt som hur man delar ut flygblad. Jag träffade en tunisier som menade att kan vara för att bygga upp strukturer i ett land som saknar strukturer, där det enda som finns är de som tidigare hade makten alternativt ytterkantskrafter. Hur kan vi konkret verka för att länderna i regionen ska kunna gå i demokratisk riktning och undvika ett maktvapen som vi kan se leder till problem, exempelvis som i eller i ? Kan vi konkret som land bidra mer till demokratibistånd och stärka civilsamhället? Kan vi locka med handelsavtal? Kan vi ge konkret demokratibistånd? 45 Utrikesminister (M): Svaret på den frågan är delvis ja, delvis nej, där vi kan ha inflytande långsiktigt att verka genom Europeiska unionen. är låt oss inse detta ingen stor aktör i . Europeiska unionen är en jättelik aktör i . Vi är en hygglig aktör inom Europeiska unionen. Det är vårt sätt att gå fram genom avtal. Vi har handelsrelationer och politiska relationer och krav som vi kan ställa. Sedan ska vi vara medvetna om att det finns gränser för vad vi kan uträtta. Det har vi sett i . Vi kan försöka med alla våra till buds stående medel. Men motkrafterna är för starka i alla fall. Det är dock inget argument för att inte göra allt det som vi kan för att påverka utvecklingen till det bättre. 46 (MP): Jag vill också ställa en fråga till utrikesministern. Under det nordisk-baltiska toppmötet i som statsminister deltog i diskuterades frågor om jobb, jämställdhet och grön hållbar ekonomi. Men enligt utländska medier diskuterades även frågan om bildandet av en nordisk-baltisk organisation för militär övervakning av . Enligt ska utrikesministrarna för de fem nordiska länderna träffas i för att diskutera möjligheterna för en Natoliknande försvarspakt för militär övervakning av den arktiska regionen. I regeringsdeklarationen sade att ska vara militärt alliansfritt och att utformningen av vår säkerhetspolitik fortsatt måste ske i brett nationellt samförstånd. Han sade också att den säkerhetspolitiska linjen ligger fast. Därför vill jag fråga utrikesministern om det stämmer att regeringen deltar i samtal med andra länders regeringar om ett militärt samarbete och övervakning av och hur det i så fall påverkar vår säkerhetspolitik. 47 Utrikesminister (M): Jag skulle vilja fråga vilka tidningar hon läser, men det ligger utanför denna frågestund. Det är alldeles riktigt att vi har ett samarbete när det gäller framför allt miljöövervakningen. Det gäller , och det gäller i . Det ingick i den så kallade Stoltenbergrapporten, som har behandlats i denna riksdag och åtnjutit ett mycket brett stöd. Där ingår att vi bland annat ska titta på möjligheten att förstärka räddnings- och övervakningsfunktioner i det arktiska området. Där är det vi kan göra från den nordiska sidan rätt begränsat, men inom ramen för , där både , , och de nordiska länderna finns med, pågår också ett expertarbete om detta som har ett mycket brett både politiskt och internationellt stöd. 48 (MP): Jag kan börja med att säga att jag brukar läsa lite olika medier, inte bara de svenska. Jag brukar hänvisa till , till exempel. I det här fallet handlar det dock om ryska medier, som kallar detta ett mini-Nato. De säger att man håller på att bilda ett mini-Nato. Om det är så att man bildar ett mini-Nato undrar jag varför vi inte får någon information om vad det faktiskt är man talar om i utrikesutskottet eller i försvarsutskottet och vad anledningen är till att inte informeras. Om säkerhetspolitiken nu ska utformas i brett samförstånd måste informeras. Det är bra om vi har ett samarbete med miljöövervakning och sådana saker uppe i , men i detta fall har vi förutom miljöövervakning en kapplöpning om de resurser som finns under . Det är bra om övervakningen så att säga kan stoppa den. Den olja som aldrig utvinns är nämligen den bästa. Men vad är det som egentligen sker? 49 Utrikesminister (M): Mycket skulle kunna sägas om ryska medier, och jag ska inte göra det i detta sammanhang. Som källa till svensk utrikespolitik lämnar de dock en del övrigt att önska. Jag är inte medveten om att detta samarbete har varit uppe till diskussion över huvud taget vid mötet i , men jag hänvisar till Stoltenbergrapporten. Den har vi diskuterat både i utrikesutskottet och här i . Det gäller de ambitioner vi har, drivna framför allt från norsk sida, att hjälpa till med detta. Det handlar väldigt mycket om miljöfrågorna, och det handlar delvis om resursfrågorna. Det handlar även om räddningsverksamhet. Vi har en tendens att till exempel kryssningsfartyg och sådant drar sig upp i det arktiska området, och möjligheten att hjälpa till med sjöräddning är väldigt begränsad om vi inte har kommunikationsutrustningar och annat. Där utnyttjar man eller kommer förmodligen att utnyttja bland annat de erfarenheter vi har när det gäller att bygga upp motsvarande system inom . Mini-Nato, super-Nato eller turbo-Nato läs inte den ryska tidningen ! Företags och myndigheters IT-säkerhet 50 (FP): Arbetet med att formulera en digital agenda för har inletts med rundabordssamtal. Jag vill först säga att det är ett mycket bra initiativ med utmärkta teman för de sju rundabordssamtalen, och jag hoppas att samtalen ska leda till konkreta, genomförbara förslag i den digitala agendan för . Jag har en fråga till IT-ministern. Jag saknar ett rundabordssamtal för att diskutera frågan om statens ansvar för myndigheters och företags IT-säkerhet. Jag syftar då inte på det förebyggande arbetet mot IT-angrepp utan hur företag och myndigheter ska samverka när krisen är ett faktum under pågående IT-angrepp. Kan IT-ministern tänka sig att utöka rundabordssamtalen med ett samtal som avhandlar även denna fråga alternativt verka för att frågan blir belyst inom ramen för en digital agenda för ? 51 Statsrådet (C): Tack för frågan, !