prot · GY09116 · 2011-06-15 00:00:00 — Vi har inte sagt att vi är nöjda med detta. Stora skolreformer väntar . Problemet är att det tar så innan de får sin fulla verkan. Men det förmodligen enskilt viktigaste vi långsiktigt kan göra för är det nu förbereder för att öka kunskapskraven, öka förväntningarna och skapa större förutsättningar för varje barn och varje ungdom att komma mer till sin rätt i den svenska skolan. Allt detta är några av våra svar för ett på väg mot ökad sysselsättning. Jag beklagar om tycker att det är fel väg för . 13 (SD) replik: Alldeles oavsett vad som sägs här nu är det fortfarande så att de enskilt största satsningarna gäller skattesänkningar. Det gäller krogmoms och jobbskatteavdrag, och det är åtgärder med tveksam effekt. Statsministern tog upp budgetreglerna i sitt anförande. har regeringen börjat få lite stryk av som uttalat ett missnöje med vissa delar av regeringens politik, inte minst på arbetsmarknadsområdet. Jag tycker mig tyvärr få signaler, inte minst på , om att regeringen inte kommer att bry sig om detta missnöje från . Jobbskatteavdraget är till exempel en fråga där det inte alldeles säkert finns ett stöd i . Budgetreglerna kom inte till för att regeringen ska missbruka dem och köra över . Budgetreglerna kom till för att vi ska ha ordning och reda i statsfinanserna. Min fråga blir därför: Är statsministern beredd att lyssna på i till exempel frågan om jobbskatteavdraget? 14 Statsminister (M) replik: Jag ska återkomma i replik till det finanspolitiska ramverket och ställa lite frågor till om det. Intressant är att tävlar med Socialdemokraterna om att vara de största kritikerna av jobbskatteavdraget. Det är en ny tid i svensk politik. Syftet med jobbskatteavdraget är att vanligt folk som jobbar ska få mer i plånboken och att låginkomsttagare som vill gå upp i arbetstid eller människor som kommer från utanförskap och arbetslöshet ska finna att det lönar sig att arbeta och att det finns en skillnad i mellan att arbeta och att inte arbeta. Problemet när vi började var att skillnaderna var så små, närmast försumbara. Det riskerade att skapa ett där jobb med låga löner uppfattades inte löna sig och där risken fanns att denna typ av jobb skulle försvinna men inte för att ersättas med jobb med högre lön till dessa individer när de helt plötsligt märkte att de hade svårt att klara sig i konkurrensen på arbetsmarknaden. Svaret blev i stället stora bidragssystem. Det var så såg ut, och det är det vi försöker bryta. 15 (V) replik: I ett tidigare svar från statsministern tyckte jag mig höra att vi kanske inte ska ta så allvarligt på fattigdom bland barn i eftersom det finns barn i världen som svälter. Det är helt sant. Det är sällsynt att barn i svälter, men det finns hungriga barn och barn som äter bara ett mål lagad mat . Det finns barn som kommer att komma tillbaka till skolan och ljuga om att de har gjort en massa saker för att de skäms över att de inte har kunnat åka någonstans. har berättat om ett barn som gick till sin mamma och sade: Mamma, ta min tjuga, för jag vet att vi har det lite knapert. Det finns barn som sjukskriver sig när kompisarna ska åka på skolutflykt för att det kostar en hundralapp att följa med. Det här är ett problem som jag tycker att statsministern inte borde nonchalera och förminska. är ett rikt land, och vi ska inte ha fattiga barn i . Det är statsministerns politik som ligger bakom ökningen av antalet fattiga barn. Statsministern berömmer sig för minskat utanförskap, för att alla kurvor pekar åt rätt håll och för att är på rätt väg. visar i sin undersökning att antalet fattiga barn ökar. är forskare och har för Rädda Barnens räkning undersökt detta. Han säger att det skulle kosta 15 miljarder att avskaffa fattigdomen bland barn i . Det är lite av vad regeringens skattesänkningar har kostat. Politik är att välja, statsministern. Man kan inte lova allt till alla och genomföra allting . Men jag avskaffar hellre fattigdomen bland barn och hjälper barn att leva under värdiga villkor än fortsätter sänka skatter. 16 Statsminister (M) replik: Jag har aldrig utsatts för en enda siffra eller mediekampanj som inte förtjänar att granskas. mår bra av att man vågar och orkar ifrågasätta. Det är delvis min roll. säger att antalet fattiga barn ökar när det har minskat. Vi talar om ett relativt fattigdomsbegrepp som också EU använder. Det relativa fattigdomsbegreppet framställer folk som fattiga när fler får jobb. När vår politik fungerar, fler får jobb och det lönar sig bättre att arbeta kan man framställa det som att fattigdomen växer med detta sätt att titta på fattigdom. Det är ett dåligt mått. Ett bättre mått är att säga att det är genom att fler får jobb som vi kan trycka tillbaka. För familjer med barn som lever med små ekonomiska marginaler är det jobben som är svaret, . Vem är bäst i på att skapa förutsättningar för att jobben ska bli fler? Om inte jobben är hela svaret måste fördelningspolitiskt träffsäkra förändringar göras som når fram, till exempel ökat flerbarnstillägg och ökad barndel i bostadsbidraget. Vad är annars alternativet? Vad är svaret på hur-frågan? Vad lovar , och att tillsammans göra i stället? Var är dessa förslag? Hur ska de genomföras i riksdag? Vi har utformat en jobbpolitik som är det bästa sättet att lägga grund för sammanhållning i . Den enskilt viktigaste delen i det är att lätta på beskattningen på arbete. Hög beskattning på arbete som ger låga inkomster eller träffar människor med kort utbildning eller som har hoppat av gymnasieskolan leder till att de inte kan hävda sig i konkurrensen i det moderna arbetslivet. Deras jobb och jobbmöjligheter försvinner. Därför för vi en arbetslinje för alla människor, , inte bara för höginkomsttagare och högproduktiva människor, vilket är resultatet av er politik. 17 (V) replik: Jag är nog inte ensam om att tycka att det är lite smärtsamt att höra välbetalda politiker eller skribenter eller andra väletablerade i samhället raljera över fattiga barn i genom att påstå att vi har ett felaktigt fattigdomsbegrepp eftersom det utgår från att man är fattig i förhållande till andra. Det är smärtsamt att höra en statsminister som tar problemen med barnfattigdom på så lite allvar att han hänger sig åt denna typ av raljerande. Det handlar om barn som lever sida vid sida med oss i vårt samhälle och som far illa av den politik som ni står för. De far illa av att ni inte höjer underhållsstödet, inte höjer bostadsbidraget, inte ser till att alla barn får gratis glasögon i skolan och inte ser till att barn får rättigheter som barn. Tvärtom drar ni isär samhället, minskar rättvisan och ökar olikheterna. Er politik är ansvarig för detta, och du står och raljerar över att vi har ett relativt fattigdomsbegrepp, . Kom ned på jorden, se verkligheten och ta ställning för de fattiga barnen i stället! 18 Statsminister (M) replik: Det duger att ha den attityden från en oppositionsposition. Det spelar inte så stor roll vad det är för mått och vad det visar; det viktiga är att kunna framföra det med lite kraft. Jag ser dock lite allvarligare än så på politik. Vi orkar gå bakom siffror. Vi orkar lära oss lite om vad det är vi mäter. När framställer ett växande problem spelar det stor roll att vi i våra underlag och siffror ser att det är i avtagande. Det är en väldig skillnad. Jag tar inte åt mig äran för detta, för problemet har minskat . Jag har nämnt fördelningspolitiskt motiverade åtgärder som kan nå fram till de grupper som lever med små ekonomiska marginaler och som jag tror är mest verkningsfulla vid sidan av vår arbetslinje. har inga förslag, idéer eller tankar om vad vi ska göra utan bara retorik, utfall och anklagelser trots att vi kan visa på åtgärder som vi har vidtagit och ett försvar av arbetslinjen som är det bästa sättet att stå upp mot den typ av problem vi diskuterar. 19 (S): Jag har varit partiledare för . Det har slagit mig vilka stora förväntningar som ställs på Socialdemokraterna. Jag förstår det, för svenska folket vet vad har blivit och vad Socialdemokraterna har tagit ansvar för genom historien. Vi är vad vi är, inte för att vi har påstått att vi vet bäst utan för att vi lyssnar på svenska folkets behov och önskningar. Som partiordförande besjälas jag av idén om social demokrati där solidaritet inte är barmhärtighet och uppoffring utan en investering och en förutsättning för tillväxt och välfärd för alla landets medborgare. Det mest unika med har varit att vi på område efter område har gått före. är detta land därför att vi har vågat pröva egna vägar och med gemensamma investeringar byggt starkare tillsammans och för alla medborgare. Det har varit ansvar och ordning och reda i den svenska ekonomin, åtminstone sedan efter dagar. Att enbart titta på marknadens intressen har aldrig varit ett alternativ för oss socialdemokrater. Vi vill mer. Det är därför som vi har vågat utmana och driva på för viktiga samhällsförändringar inom livets alla områden. Vårt land förknippas med en känsla av att vi ska vara det mest jämställda landet i hela världen. ska ha världens renaste miljö. Ingen ska utnyttjas på jobbet, inte heller nekas en nödvändig sjukvård, operation eller utbildning bara för att han eller hon inte kan betala. När jag träffar människor runt om i landet förstår jag att många känner att något håller på att gå sönder i . Känslan av det unika med går förlorad. Det är det gamla omoderna som kommer tillbaka med barnfattigdom, segregerade skolor, bostadsbrist, pensioner som man inte kan leva på, fattigdom för sjuka och arbetslösa, otrygga anställningar och massarbetslöshet som biter sig fast trots att konjunkturen vänder. Det är gammalt, omodernt, alldeles oavsett i vilka ord detta förkläds. Vi har haft ett sådant . Det var inget bra land. Vi vill inte dit igen. Socialdemokraterna har högre ambitioner för än att låta det gamla komma tillbaka. (Applåder) Därför är det viktigt att diskutera hur vi ska använda våra gemensamma resurser på bästa sätt. Det måste finnas en idé bortom nästa bokslut. Ska vi se till att barn och unga får en trygg uppväxt och rätt till en god skolgång, äldre en värdig ålderdom med en pension de kan leva gott på, forma ett hållbart arbetsliv och investera rikt genom satsningar på bostäder, infrastruktur och klimatsmarta lösningar, eller ska vi vara nöjda med att bara fortsätta att sänka skatter? Det är det som är vägvalet för . Vårt socialdemokratiska alternativ bygger på tre grundpelare. För det första måste utveckla en kunskapsbaserad ekonomi som förmår att skapa den tillväxt vi behöver för att konkurrera på den globala marknaden. En kunskapsbaserad ekonomi börjar i utbyggd förskola, tillgänglig också . Det ska vara en bra skola där varje barn blir sett och kan lyckas. Gymnasieskolan måste ges ökade resurser. Det ska fortsätta genom studieförbund, komvux, folkhögskolor, högskolor, universitet och ett återupprättande av det livslånga lärandet. För att stå starka måste vi konkurrera med hög kompetens, högt förädlingsvärde och goda arbetsvillkor, inte med låga löner och billiga produkter. Vår konkurrenskraft är en färskvara som består av de människor som lever och verkar i vårt land och måste ständigt uppdateras för att vi inte ska halka efter. Även här finns ett ekonomiskt vägval. Jag noterar, liksom regeringens eget finanspolitiska råd, att enbart jobbskatteavdragen motsvarar tio gånger mer än de samlade resurstillskotten till skolan. Låt mig därför vara tydlig och säga att för oss socialdemokrater går satsning på utbildning före stora skattesänkningar. (Applåder) Trots massarbetslöshet råder arbetskraftsbrist. Sju av tio företag har svårt att rekrytera. Vart femte företag tvingas säga nej till order. Det är direkt tillväxthämmande. På samma sätt gäller att förstå att arbetskraftsbristen nu för med sig stigande räntor. Jag träffar många i det räntebetalande folket, inte minst barnfamiljer runt , och , som har köpt villor, förverkligat sin dröm om det goda boendet, och känner en växande oro över att de stigande räntekostnaderna tar alltmer av lönen. De får nu känna av att en förstörd arbetsmarknadspolitik också för med sig stigande räntor. Så hänger det ihop. För det andra handlar Socialdemokraternas besked om att vi vill forma en värdeburen tillväxt. Vi bejakar tillväxten, men inte en tillväxt som förutsätter rovdrift på människa och natur. Allt fler löntagare jobbar alltmer, allt fortare, allt hårdare, med en otrygg anställning. Tempot i arbetslivet skruvas upp på ett sätt som gör att allt färre känner att de kommer att orka jobba kvar tills de uppnår pensionsåldern. Stressen och jäktet förbrukar människor, förbränner människor, och arbetsskadorna ökar axlar, armar och rygg. hölls en tyst minut på arbetsplatser för att hedra och uppmärksamma de arbetskamrater som omkommit på sina arbetsplatser. Fler än en löntagare förolyckas på sina arbetsplatser, som antalet arbetsmiljöinspektörer har minskat och arbetsmiljöarbetet har prioriterats ned. Ett nytt och ett sämre arbetsliv växer fram. Ett sådant arbetsliv har vi tidigare haft i . Det vill vi inte ha tillbaka. (Applåder) Runt om i landet har jag frågat många undersköterskor om de skulle rekommendera sina söner eller döttrar att jobba som undersköterska. Samtliga jag har träffat har sagt nej, det kan de inte göra. Det är för jobbigt och det är för dåligt betalt. Bättre arbetsmiljö, tryggare anställningar, fler anställda och bättre löner i vård och omsorg är en del i våra högre ambitioner för . Det jag beskriver är ett hållbart arbetsliv där alla ska ha rätt till en trygg anställning och säker arbetsmiljö. Samma sak gäller med vår tids miljö- och klimatutmaningar. Klimat- och jobbpolitiken hänger ihop i ett som ska ha högre ambitioner på miljöområdet än andra länder och vara först med att använda framtidens miljövänliga teknik. Miljö- och klimatkrisen kan bara lösas om världens städer bygger om sig. Svenska storstäder ska gå i täten och bli världsledande på miljöeffektiv uppvärmning och transporter. Vi måste bygga ut tunnelbanan i och satsa på social förnyelse genom att modernisera miljonprogramsområdena. Dessa investeringar skapar jobb, tillväxt och en växande ekonomi en växande ekonomi som vi kan använda till våra högre välfärdsambitioner. Vi är inte nöjda med de låga ambitioner som dagens regering har. Valet står inte mellan tillväxt eller bra arbetsmiljö och bra arbetsplatser. Tvärtom förutsätter de varandra. För det tredje, herr talman, behöver ha högre ambitioner när det gäller den sociala investeringspolitiken. Sociala investeringar sätter människors behov först, där vårt medborgarvärde är starkare och större än vårt marknadsvärde, där vi inte reduceras till kunder på en marknad utan vi har rättigheter för att vi är medborgare i ett land. Jag vill se de områden växa där vi inte först behöver svara på frågan om vad man kan betala och där många tvingas vända just därför att de inte kan betala. Det för mig in på senaste replikskiftet om barnfattigdomen. när alla plötsligt talar om barnfattigdomen, vilket i allra högsta grad är en viktig uppgift för politiken att komma till rätta med, kan vi väl alla här enas om att ta bort alla dessa avgifter som smyger sig in i skolans verksamhet. Vi kan redan nu i dagens talarstol säga att det inte längre ska finnas några avgifter i vår gemensamma skola. Det är vi alla överens om. Det vore ett första bra och viktigt steg att göra skolan allmän för alla. Det kan du komma och säga direkt i nästa replik, . (Applåder) Det handlar om rätten till ett eget boende. Vi har historiskt stora ungdomskullar men bostadsbyggandet är lågt och minskar dessutom. Våra ungdomar tvingas bo kvar hemma långt upp i vuxen ålder. Dessutom skadar bristen på bostäder landets ekonomi. Därför ska vi göra gemensamma investeringar för att bygga fler bostäder och få till en fungerande kollektivtrafik. Det ger en bättre miljö, det ger jobb, bättre ekonomi och ett bättre liv för många människor. Det jag här med några få ord har försökt att beskriva är ett annat . Jag har här velat tala om ett smartare med mer av samverkan, samarbete och solidaritet. Det är modernt. Det är tidlöst. Det är lika viktigt i som på Söders höjder. Det är lika viktigt i som i . Det är ett med högre ambitioner. Mina tankar bygger på den historiskt framgångsrika idén om social demokrati. 20 Statsminister (M) replik: Finns det någon som hörde på anförande som inte tror att det kostar rätt mycket pengar att genomföra det han nu har antytt och lovat? Det är riktigt att de förslagen inte finns från Socialdemokraterna i . Men tror ni att det kostar något? Tror ni att det skapar förväntningar när man beskriver det på det sättet? Jag tror det. Jag tror att folk lyssnar och tänker: De vill göra allt det där. Det är bara det att de inte har några förslag. De har inte något regeringsalternativ att utforma det tillsammans med. har inte ägnat sina dagar i riksdag åt ekonomisk politik. Man kan inte ägna sig åt allt det har inte heller jag gjort. Men mitt i hans anförande kom ett påstående om att räntorna i nu sticker upp till följd av regeringens politik. Här kanske man får vara lite mer ödmjuk. Eller kan förklara för mig det fullkomligt historiska som sker på räntemarknaden att ligger en bra bit under tyska räntenivåer? I en värld där man i princip har haft som utgångspunkt för att beskriva hur högt ovanför räntorna ligger så ligger nu helt osannolikt under. Vad är det pratar om när det gäller räntorna? Vad har sett som vi andra inte förstår? Det vore jag intresserad av att få svar på. När det gäller sänkta inkomstskatter har jag också träffat undersköterskor som tycker att det betalar sig för dåligt att arbeta. En undersköterska i har efter de förändringar vi har gjort en extra månadslön kvar i plånboken en extra 13:e månadslön! Det är för dessa människor som arbetar hårt vi har fört denna politik. lovar dem högre lön. Ja, det är lätt att göra. Men min fråga till alla undersköterskor som följer debatten är: Vad är det som ställer mjölk på bordet? Det är väl vad man har kvar i plånboken efter skatt och med tillskott av olika transfereringar. Du vill alltså ta bort och bekämpa det som har givit svenska undersköterskor en 13:e månadslön. Hur kan du försvara den politiken? 21 (S) replik: Om det var så att du, , verkligen var genuint intresserad av att höja inkomsterna för undersköterskor kunde du ha valt att anslå mer medel så att vi kunde ha höjt lönerna. Det du gjorde var att sänka skatten. Det innebar visserligen att höginkomsttagare, framför allt män, fick mer i skattesänkning, men också undersköterskor det är riktigt. Men å andra sidan fick de nu jobba hårdare därför att arbetskamraterna försvann. Det blev tuffare. Du kunde ha valt att höja lönerna för dem och att de därtill hade fått fler arbetskamrater. Du valde en modell som ensidigt i första hand gynnar höginkomsttagare och män. Det är ett vägval man kan göra. Det är samma pengar vi talar om. Det andra handlar om ekonomisk politik. ska över huvud taget inte komma och mästra socialdemokrater om ekonomisk politik. Det finanspolitiska regelverket uppfann vi. Det var vi som gjorde det, mot er önskan. Självklart står vi fast vid detta. När jag var ny ledamot av riksdag 1994 åkte jag ut i län och till för att försvara de budgetnedskärningar vi var tvungna att göra för att städa upp i ekonomin. Det var jättetufft. Det var jättejobbigt. Många var arga och besvikna på mig. Men jag gjorde det därför att det var nödvändigt för att långsiktigt klara välfärden, för att bygga upp en krockkudde som ni sedan ganska mjukt kunde landa emot när finanskraschen kom. Vad gjorde du ? Jo, du publicerade en bok, en bok som heter Det sovande folket, där du skriver dina tio budord för , att inget samhällsstöd utöver svältgränsen ska utgå med skattemedel. Det gjorde du, , publicerade denna bok, när jag försvarade en stram ekonomisk politik för att garantera välfärden för framtiden. Kom inte och mästra oss socialdemokrater om ekonomisk politik! 22 Statsminister (M) replik: Att recensera andras bokskrivande kanske inte är starkaste sida. Låt mig säga att förnyelsen av hade just detta för ögonen, att skapa en långsiktig grund för offentliga finanser i balans och därför ett stöd för det finanspolitiska ramverket. säger att han står bakom det, och det är alldeles utmärkt. Då kommer det att gå att långsiktigt regera också i minoritet. Det var nämligen syftet. Syftet var att komma bort från att ge inflytande åt populismen och främlingsfientlighetens företrädare i riksdag som bara röstar nej trots att man inte vill någonting gemensamt för . Det var syftet med det finanspolitiska ramverket. Står vi båda upp för det kan vara tryggt, och då kan det handla mer om ifall våra respektive regeringsalternativ är störst på själva valdagen. Tillbaka till undersköterskan. Problemet är att de skattelättnader vi har gjort för vanligt folk tar ni sedan inte bort. Ni är emot dem bara innan de genomförs, och när de är genomförda blir det god socialdemokratisk politik. Så har det varit fyra gånger, och så kommer det att bli igen. Jo, därför att det stärker plånboken för vanligt folk som jobbar. Kan ni inte erkänna det innan ni röstar nej eftersom ni ändå anpassar er till det i efterhand? 23 (S) replik: Jag har nog aldrig stött på en så nöjd politisk ledare som nöjd med allt. Låt mig då bara säga att jag har högre ambitioner för . Det handlar inte om att ösa ut pengar på verksamheter som inte är samhällsnyttiga. Vi talar om det reformutrymme som ligger framför oss. Du har sagt i en DN Debatt-artikel att det ska användas till att fortsätta att sänka skatter. Jag säger att det ska användas till att långsiktigt bygga starkt, i infrastruktur, utbildning och bostadsbyggande. Det skapar jobb och skapar tillväxt. Du har inte ens längre stöd för dina jobbskatteavdrag i det egna . Du är ju ensam om att tycka att det här skapar jobb och tillväxt. Det skapar inte välfärd. Jag har högre ambitioner med . Jag vill använda den växande ekonomin till att bygga starkt. Du är nöjd med att passivt fortsätta att sänka skatter. Där går skillnaden i svensk politik. 24 Utbildningsminister (FP) replik: Grattis, , till partiledarskapet! Jag välkomnar särskilt formuleringarna i ditt anförande om öppenhet och solidaritet. Det behövs i . Det är många länder, det ena efter det andra, som just nu ställer upp sig på svarta lista och försöker begränsa öppenhet och solidaritet genom olika åtgärder. Vi ser det i . Vi har sett förslag i . I nästan alla dessa länder är det under medverkan av olika högerpopulistiska främlingsfientliga krafter. Det som oroar mig mycket är att även kan vara på väg att hamna på den här listan. Det är en omröstning i denna riksdag som handlar om att begränsa den fria rörligheten. Det handlar om det så kallade utstationeringsdirektivet. För att åstadkomma ökad konkurrens på byggmarknaden i har man sagt att europeiska byggföretag kan få hjälpa till att bygga och konkurrera i varandras länder. Då är villkoret att man ska respektera de kollektivavtal och de regler som gäller i det land man är. Kommer det företag till gäller svenska löner, svenska villkor, svenska regler och svenska lagar. Det är det som är lex . Byggfacket gillar inte detta. De vill inte att det ska komma fler byggnadsarbetare, för då blir det svårare med löneglidningen. Men avtalen uppfylls ju. verkar det som att Socialdemokraterna tänker rösta med i den här frågan, att stänga ute utländska byggnadsarbetare från . fackföreningsombudsmän stod i och ropade home!. Jag förstår vilka krafter i som uppmuntras av det. Är detta öppenhet? Är det solidaritet? Är det ett sådant vi ska se när vi nu stänger gränser? 25 (S) replik: Jag såg ett inslag med företrädare som sade att han efter ett antal partiledardebatter slutade förbereda sig och att han slarvade med det. I början förberedde han sig mycket, så han förstod att säkert hade gjort det, men själv slarvade han mot slutet. Jag vet inte om det också beskriver . Men sanningen är att den fråga han nu ställde till mig inte imponerade speciellt mycket.