prot · GY09101 · 2011-05-12 00:00:00 — Vidare framgår det att man ska kunna arbeta inte bara med privata företag utan att också sociala företag kan omfattas, vilket vi tycker är mycket bra. Man vidhåller att det är den låga värderingen av fastigheter som innebär problem vid ägarskiften. Där är vi helt överens, och jag ska återkomma till det i samband med den särskilda skrivelsen. Vi tycker alltså att vi i allt väsentligt har fått svar på många frågor. Vi har också fått klart för oss att det som inte stod i hösttilläggsbudgeten, och som i detta sammanhang är en stor styrka, är att det nu står inskrivet att det inte bara gäller stora projekt utan också kan gälla småföretag. En fråga vi fick ganska omgående var just om detta inte kunde gälla småföretag. Det fanns inget svar på det i hösttilläggsbudgeten, men det har klarats ut att så kan vara fallet. Man har även pekat ut särskilda projekt inom gruvnäringen, liksom pekat på besöksnäringen och på bilprovningsaktiviteter i . Man har pekat på att det är viktigt att få i gång företagandet i framför allt stödområde 1. Vi tycker att detta i allt väsentligt är positivt och ger en bättre bild . Jag vill i detta sammanhang kommentera reservation där det sägs att man vill ha en helhetssyn. Det tycker även vi är viktigt, och därför tycker vi inte att man ska skära loss en del av infrastrukturmedlen för att kunna betala med andra pengar än de vi normalt diskuterar. Vi kan inte göra skillnad på olika delar av landet när vi diskuterar infrastrukturmedlen. Vi delar också uppfattning att vi ska ha en bra offentlig och privat service, men vi behandlade ganska ett sådant yrkande och fick då avslag på det. Att få avslag ytterligare en gång tycker vi är lite grann som att gå över ån efter vatten. Låt mig så kommentera vårt särskilda yttrande. Vi tycker att det är att ringakta att på det här sättet lägga fram någonting som gäller . Även inom statsbudgeten är mycket pengar. Att inte kunna beskriva vad man egentligen vill, utan en enig riksdag måste be regeringen återkomma och berätta detta, är att inte ha respekt för . Det tycker jag att också allianspartierna borde vara mycket tydliga med, för vi har att förvalta detta hus. Det har inte skett i hösttilläggspropositionen. Jag tycker att den snarare liknar det hafs och slarv som präglat den nuvarande regeringens hantering av näringslivsfrågor. Problemen som beskrivs som specifika för finns, precis som påpekade, också i stora delar av övriga landet, till exempel Bergslagen och andra delar av , , och norra . När det gäller de områdena har man över huvud taget inte diskuterat dessa frågor. Därför hade vi i vårt budgetförslag en särskild riskkapitalfond på . har avslagit det förslaget, och som goda demokrater får vi acceptera det. Då hade man haft pengar som i betydligt större utsträckning skulle ha räckt till alla delar av landet där det behövs riskkapital. Jag kan inte låta bli att kommentera ytterligare en sak, nämligen att regeringen sagt att man vill sälja ut statliga bolag. Jag satt på mitt rum och räknade antalet statliga bolag som fanns när den nuvarande regeringen tillträdde och antalet statliga bolag som finns . Jag kan bara säga att antalet växer. År för år växer antalet statliga företag, och jag vet inte om det riktigt var regeringens tanke när den tillträdde. Sammanfattningsvis, herr talman, är det ett skapligt underlag att fatta beslut på. Vi tycker att vi kommit ett steg på vägen och jag yrkar härmed bifall till utskottets förslag. 77 (C): Alla andra som tittar och lyssnar! Först vill jag yrka bifall till utskottets förslag. När det gäller inland finns det ett antal mindre marknadskompletterande finansieringsaktörer som tillför mindre summor riskkapital, lån och krediter. Några är väldigt kända: är EU-pengar som strukturfondspartnerskap, Ekonord, som jag vet att min partikamrat är en av papporna till och som har bidragit till en del utvecklingskraft i , och Industrifonden. Skillnaden mellan Inlandsinnovation och de andra bolagen är att man tillför mer muskler, mer kapital, det vill säga 2 000 miljoner. Helt plötsligt finns det en stor aktör som kan hantera större investeringar. Det är poängen och den stora skillnaden. Som jag sade förut: Det har inte funnits någon aktör med de ekonomiska musklerna tidigare. Jag tycker att det är väl värt att poängtera. Precis som och var inne på finns det en mängd utmaningar för området: gleshetsaspekten, att befolkningen minskar och att folk flyttar därifrån, att företag får svårare att låna pengar till investeringar. Jag var för någon vecka sedan på ett företagsbesök. Det var visserligen hos ett företag vid kusten. Ägaren berättade att han hade 15 anställda och berättade att ett stort problem var att låna pengar från banken när det gällde nyinvesteringar. Då kan ni tänka er hur svårt det kan vara i inland, som har en än mer utsatt situation. Det är svårt att ha byggnader som säkerhet eftersom bankerna inte värderar dem speciellt högt. finns det en stor utvecklingspotential i alla naturresurser och förädlingen av dem. Den utvecklingspotentialen finns också på energiområdet: biobränslen, vindkraft, miljöteknik och inte minst turism. Men det behövs riskkapital av större karaktär. Det gäller ofta i tidiga skeden, då risken är särskilt stor och där det kan vara lång förväntad tid till ett positivt kassaflöde. Viktigt att poängtera är att bolaget ska verka på marknadsmässiga villkor. Det handlar inte om någon som helst form av bidrag, om någon trodde det. Inlandsinnovation ska verka och finnas på marknader där den privata marknaden finns i begränsad utsträckning. Bolaget ska vara en spindel i nätet bland investerare och sy ihop flera finansiella lösningar för företag där investeringen ska ske och vara en av flera medverkande. Det kan vara privata eller offentliga aktörer. Men det ska tilläggas att Inlandsinnovation också precis som påpekade kan vara med på mindre satsningar. Det ena utesluter inte det andra. Det är också viktigt att poängtera. Vad kommer då Inlandsinnovation att bidra med? Ja, det allra bästa sättet att få i gång utvecklingspotentialen i den här delen av landet är att satsa på företagande. Det är precis vad vi vill göra med Inlandsinnovation. Arbetstillfällen leder till livskraftiga bygder, invånarantalet ökar, och servicen blir bättre. Jag skulle vilja ta ett exempel. Den by där jag har bott , , är en liten ort som ligger mellan och inåt landet. Jag brukar ibland skämtsamt säga att det är sista utposten i kommun. Vi har långt till det mesta, och ändå är det en by med 400 invånare och 400 arbetstillfällen. Vi har ett stort träföretag, , som säkert en del känner till. Det företaget har många anställda och har i sin tur skapat kringverksamhet i andra företag. Vi har en Icabutik som ägs av , som är en mycket driftig företagare och som också har byggt ut tack vare att huspriserna ökar ju fler som vill bo i vår by. tror jag inte att det finns ett enda hus ledigt och till salu. Vi har ett kafé och hyreslägenheter som har tagits över av byns företagare och invånare. Vad jag vill säga med detta förutom att skryta lite är att företagandet är en nyckel till livskraft. Det är precis så vi ser det, med de här möjligheterna i inland. Inlandsinnovation ska med sina ekonomiska muskler också kunna locka till sig andra investerare, svenska som utländska. Tänk er om till exempel den norska miljardären , hotellkungen ni vet, skulle vilja bidra till destinationsutveckling i låt oss säga eller . Han kanske skulle satsa 300 miljoner, Inlandsinnovation 200 miljoner och banken 500 miljoner. Det är det perspektivet av möjligheter som inte har funnits tidigare. Finns det inte tillräckligt med ekonomiska muskler är inte heller banken villig att riskera utlåning till större projekt med avkastning på . Bolaget ska, som jag sade tidigare, verka på marknadsmässiga villkor. Det kan handla om rena lån, konvertibler och direkt ägarkapital. Det är det som de 2 000 miljonerna 2 miljarderna ska användas till. Bolaget ska klara sig självt utan ytterligare tillskott från staten. Verksamheten ska drivas runt på befintligt kapital, vilket gör att bolaget måste vara mycket effektivt. Vi kan som exempel ta . Där får man ett tillskott från staten för driften. Inlandsinnovation måste tjäna in varenda krona för administration, förluster och andra utgifter. Inlandsinnovation ska inte ha en stor, egen organisation eller administration. Då måste man betala mer och i förlängningen också ta ut mer ränta för att få det hela att gå runt. Det är en aktör som ska samverka med andra aktörer, privata och offentliga. Det har varit mycket tydlig med. Det ska vara en organisation som inte ska verka inåt utan bara utåt och i samverkan med andra aktörer. har under hela resan varit mycket tydlig med det. Det är viktigt att poängtera att naturligtvis kommer att vara noggrann med att följa upp styrelsens arbete. Som jag ser det finns det flera intressanta marknadspositioneringar i inland: På energisidan finns en stor tillväxtfaktor. Även destinationsutveckling är en stor tillväxtfaktor. Mineral- och gruvsidan är stor men kan bli större. Jag är glad och stolt över att få stå här och prata om Inlandsinnovation. Framför allt vet jag att har arbetat hårt för att satsningen ska komma till stånd. Det är en möjlighet för de företag och de människor som är lokaliserade till den här delen av landet. Inlandsinnovation kommer att bidra till fler arbetstillfällen och framtidstro för olika bygder och även ekonomisk utveckling för . Om du ser detta, , vill jag rikta ett extra tack till dig och till regeringen. är enligt mig den viktigaste nationella satsning som har gjorts i den här delen av landet i modern tid. Den är alltför viktig för att bli en bricka i den politiska dragkampen. Därför är jag glad att våra kamrater i oppositionen stöder satsningen, även om jag tyckte att era anföranden tyvärr till stor del handlade om kritik. Till viss del kanske den är befogad, men jag tycker att ni ska se satsningen som den stora möjlighet den är och också marknadsföra den. Ni ska veta att det finns potentiella aktörer och investerare som tittar på den här debatten. Då tror jag att det är viktigt att prata gott om projektet. 78 (V) replik: Jag vet inte om lyssnade på mitt anförande. Jag talade om att det fanns förtjänster i skrivelsen. Men jag problematiserade också lite grann om hur vi ser på politiken. För är politik att se helheten inte bara delarna. Det är som att lägga ett pussel. Fattas det en pusselbit är det svårt att se den bild som ska växa fram. I skrivelsen står det till exempel: Ett grundläggande utbud av service och tjänster är en förutsättning för etablering av verksamheter. Jag håller med. Men ändå finns det inte ett ord över huvud taget om detta i betänkandet, utan där, i svaret från majoriteten, säger man att detta ska behandlas inom andra områden. Det är precis det vi menar. Då ser man inte helheten, utan då har man fragmentiserat det hela. Det är delar. Det är stuprörspolitik. Vi kan titta på vad som har hänt i stora delar av , framför allt i landsbygdskommunerna. Det är just bristen på och avsaknaden av en offentlig, statlig, och även privat service som har gjort att folk flyttar från de kommunerna, som har gjort att företag drar sig för att etablera sig. Jag menar att det inte spelar någon som helst roll hur mycket pengar man satsar om man inte ser helheten. Det måste finnas en grundläggande syn på utvecklingsinsatser. Det handlar om infrastruktur, och det handlar om utbildningsinsatser. Jag lyfte i motionen fram exempel på projekt. Det handlade om små infrastruktursatsningar, såddkapital och även om de lokala sparbankerna. noterar jag att man kan tänka sig att detta inte utesluter den typen av satsningar. Men det var precis de delarna som jag tog upp i samtalen, och då var det inte aktuellt. 79 (C) replik: Jag vet inte riktigt var jag ska börja, , för det var många frågor och många påståenden. Men först kanske jag ska säga att det här inte är en regionalpolitisk debatt. Jag tycker att det är jätteviktigt att vi diskuterar Inlandsinnovation och de möjligheter som det ger för inland. Det är 2 000 miljoner som ligger och skvalpar på ett konto. Låt oss använda det på bästa sätt! Jag tycker även att vi ska använda debatten till att diskutera det. Företagen är väl egentligen den bästa förutsättningen för en livskraftig landsbygd och för service. Jag har tidigare jobbat kommunpolitiskt i kommun. Jag vet att företag också är grunden för att människor ska flytta dit, för att människor ska bli anställda och för att det ska finnas ett grundläggande utbud. När det gäller infrastruktur tycker jag att vi också från politikens håll måste titta på: Vad är det vi ska besluta om i en sådan här skrivelse, och vad är det vi ska låta styrelsen jobba med? Jag tycker inte att det här enbart är ett politiskt projekt, utan jag tycker att det här är en styrelsefråga. Tycker styrelsen att det här är nödvändigt tycker jag styrelsen får ta det beslutet. Jag sympatiserar med och de åsikter han har kring det här med helheten och landsbygden, men jag tycker egentligen inte att det är den debatten vi för . Sedan skulle jag kort vilja säga att det inte bara är politiker på riksdagsnivå som ska engagera sig när det gäller den offentliga servicen. Det tycker jag att även lokala politiker ska göra. I kommun tycker jag kanske inte att kommunikationen inom era partier fungerar. Socialdemokraterna har väl egentligen mindre än något annat parti varit engagerade i just det grundläggande utbudet på landsbygden. Jag tycker alltså att det finns en hel del att göra också på lokal nivå. 80 (V) replik: Det är precis det här som det handlar om. Det är som ska satsas det är väldigt mycket pengar på någonting som det finns ett grundläggande behov av, inte bara i stödområde A utan i hela , vilket vi har motionerat om. Då är det också viktigt att ger någon form av vägledning för det nya bolaget om vad de här pengarna ska användas till. Vi måste givetvis ha någon tanke och inte bara lämna ut det här och låta en styrelse avgöra vad man eventuellt ska satsa på. Det måste finnas någon tanke och någon idé. Det är det jag lyfter upp i den här motionen. Jag kan konstatera att det finns en väldigt stor skillnad mellan och i synen på politik. Vi ser politiken som en helhet. Regionalpolitiken är en del av den stora nationella politiken. Så är det. Så måste det också förbli. Det grundläggande om vi ska få ett blomstrande näringsliv och om vi ska vända utvecklingen, i det här fallet i stödområdet, är att det finns en grundläggande service. Det måste finnas infrastruktur så att företagen faktiskt har möjlighet att etablera sig, expandera eller starta nya verksamheter. Det är A och O. I och med det som har hänt den senaste vintern har flera företag tagit upp frågan: Ska vi över huvud taget satsa på igen, när inte tågen går? Ska vi förlägga verksamheten i andra länder där man har en säkrare infrastruktur? Man måste faktiskt se helheten när man gör den här typen av satsningar. Risken är annars att det blir mer av samma sak, och då löser vi inte de problemen. Det är det jag vill betona. 81 (C) replik: Det var en sak som var rolig. Jag noterade att sade: vägledning. Det passar ju väldigt bra när det gäller infrastruktur. Självklart måste man ha en helhetssyn när det gäller landsbygden, men jag vill påminna om att vi är här för att debattera Inlandsinnovation och inriktningen. Jag vill också påminna om, , att det här beslutet om Inlandsinnovation togs gemensamt av oss i . Då var vi överens. Det vi diskuterar är inriktningen av Inlandsinnovations verksamhet, som vi skulle återkomma till och som också finns på våra bord . Då tycker jag att det är viktigt att vi lägger fokus på det. Jag tycker att vi har fått ett väldigt bra innehåll. Det syns verkligen vad de här pengarna ska användas till. Jag känner mig väldigt trygg och är väldigt glad över den här satsningen, som jag också tror att är nöjd med. Däremot skulle jag vilja säga att det finns en del saker som jag inte håller med om. Jag tycker fortfarande att det är styrelsen, som med hjälp av de här inriktningarna, ska fatta beslut om vem som ska få investeringarna eller inte. Det är mer kompetenta personer som ska sitta där än du och jag, . Vi kan bestämma inriktningen, men vi ska inte lägga oss i detaljerna. Jag tror att nämnde någonting om att huvudkontoren inte skulle ligga i och andra huvudstäder det läste jag här. Det har jag inte heller lätt att förstå. Huvudsaken är väl att vi kan locka till oss kapital. Oavsett om det finns i eller om det finns någon annanstans är det väl bra för inland? Vad vi gör här är att vi pratar ned projektet, om vi inte pratar väl om projektet. Därför vill jag fokusera på att vi ska prata gott om detta. Det är nämligen potentiella investerare som tittar på det här. Då ska vi inte bara ta fram nackdelarna, utan vi ska också se det som är positivt. 82 (S) replik: Först ska jag be kammaren om ursäkt. Det är stödområde A det heter och ingenting annat. Det vill jag säga bara för att vara extra tydlig i de här sammanhangen. Det är därför som det blir lite knepigt i debatten när man pratar om inland. Stödområde A är lite mer. Det är också delar av . Det måste man komma ihåg i den här debatten. Det här handlar alltså inte bara om inland, utan det handlar om ett lite större område. Det tycker jag är viktigt. Sedan ska jag komma till anledningen till att jag begärde ordet. Man säger så här: Det här ska inte vi politiker styra över. Det är det som blir det konstiga i en sådan här diskussion, för det här är ett politiskt projekt, . Det kan man aldrig bortse från. Det här är ett projekt som har kommit till därför att man i riksdag tycker att det är viktigt att man tillför mer pengar till stödområde A. Då är det faktiskt också ett politiskt projekt. Då är det inte mer än rimligt och riktigt att vi tillför synpunkter på vad vi vill ha det här projektet till. I det sammanhanget måste jag säga att det blir väldigt konstigt. Först ska man tillföra pengar från staten för att det behövs för ett visst ändamål. Sedan ska man bestämma hur man ska använda de här pengarna. Då lägger vi oss helt plötsligt i när vi tycker att det är viktigt att det är ett politiskt projekt. Slutligen skulle jag vilja säga att jag tror, , att oavsett om du skulle gå till företagarna på Stureplan, i eller i skulle alla säga exakt samma sak: Vi får inga lån i banken. Det är ett problem. Detta kan man höra var man än kommer i landet. Det var alltså inget skäl. Däremot finns det speciella problem. Det är också därför som vi socialdemokrater står bakom den här skrivelsen. Det handlar om de speciella problem som finns där, men inte just detta att det saknas kapital, för det gör det för alla företag i hela , i varje fall småföretag. 83 (C) replik: Det var bra att påpekade att det var stödområde A och inte stödområde 1. Det är precis så. Jag menar inte att vi ska gå in i detalj om att staten ska bilda lokala sparbanker och satsa 15 eller 20 miljoner på mindre infrastrukturinvesteringar. Det är det jag menar att vi ska lämna åt styrelsen. Jag tycker inte att vi kan ägna oss åt för mycket styrning. Jag tycker att vi har ett jättebra dokument där det är en tydlig inriktning när det gäller vad det här bolaget ska ägna sig åt. Sedan undrar jag varför vi inte kan prata väl om det vi är överens om. Precis som jag sade till kom vi överens om detta . Då kom det en del åsikter, och sedan fick man ett uppdrag att återkomma med mer specifik information om vad bolaget skulle ägna sig åt. Det finns här . Det handlar om 2 000 miljoner som skvalpar på ett konto. Hur ska vi använda dem? Vi har ett gemensamt ansvar. Vi har fattat ett gemensamt beslut. Därför frågar jag: Hur ska vi använda pengarna på bästa sätt? Är det detta vi ska diskutera? Eller ska vi diskutera varför det ena eller det andra området i inte har fått pengar? är det bara att gilla läget, . Inlandsinnovation gäller stödområde A, till största delen inland. Vad ska vi sända för budskap till de företag och de investerare som vill göra någonting av det här? Jag tycker att det är det vi ska diskutera. 84 (S) replik: Jag pratar mycket gärna gott om Inlandsinnovation. Jag konstaterar att man inte kan bortse från att man löser en del av problemet och att man glömmer bort eller i alla fall inte poängterar att problemet också finns i andra delar av landet. Det gör mig lite konfunderad. Det leder oss åter till den fråga som vi hade uppe vi gick på sommarledighet före valet eller för övrigt var det väl ingen ledighet, utan stängde. Jag tror att det var det sista beslut vi fattade inom näringsutskottet. Det gällde den fragmentisering som sker av de olika stödsystemen för just företagsfinansiering och företagsfrämjande. Det är ett problem. Det är inte bara en utredare som har utrett detta, utan denna utredare har föregåtts av flera. Detta problem måste vi också se. tycker jag naturligtvis att det är jättebra att man har fått fram pengarna. Men man kan inte bortse ifrån att det finns en rad problem som vi måste lösa. Då är det inte säkert att det kommer att se ut på det sätt som det gör , när Inlandsinnovation finns. Det är i denna mening jag tycker att vi måste se helheten, och inte bara en del av detta. Sedan tycker jag att vi ska prata gott om Inlandsinnovation liksom vi ska prata gott om andra stödformer till företag på olika sätt, via och andra. Vi har Norrlandsfonden och även några andra aktörer som jag tycker att vi ska prata gott om. 85 (C) replik: Mycket bra, det är precis detta jag vill höra! Vi ska prata gott om Inlandsinnovation eftersom det är oerhört viktigt. har precis som jag och alla andra som sitter här i rummet ett ansvar för att marknadsföra projektet. Vi kommer nämligen att kunna få en enorm uppväxling av pengarna. Men då handlar det om att vi ska attrahera investerare och att vi ska ingjuta mod i de företag som också kommer att kunna nyttja detta. Jag kan inte låta bli att konstatera uttaget på 5 miljarder från . Skillnaden mellan Socialdemokraternas, och förslag och detta är att pengarna inte finns. Inlandsinnovations pengar finns. Det finns 2 000 miljoner i en kassa. De ligger på ett bankkonto. Jag hoppas att vi kan fortsätta att diskutera detta, och inte luftslott, i kammaren. Låt oss diskutera hur vi kan använda dessa pengar på allra bästa sätt! 86 BORIANA (M): En av de första saker som slog mig när jag kom till var hur viktigt ens arbete var för det personliga samtalet. När jag träffade en svensk var arbetet det näst viktigaste samtalsämnet, efter namnet. Man hälsade på varandra och sade: Hej! Trevligt och vad jobbar du med? Detta visar hur oerhört centralt ett arbete är för den svenska självbilden både för individen och för det sociala sammanhanget. Arbete handlar alltså inte enbart om försörjning och karriär. Det handlar minst lika mycket om ens sociala kontext. Nästan alla politiska partier säger sig vilja satsa på företagande och uppmuntra innovationer. Men hos vissa är det mer en läpparnas bekännelse än ett uttryck för en politisk ambition. Därför är jag glad över att åtminstone Alliansen och tar företagandet på allvar. Är vi nöjda? Nej, det är vi inte. Mycket återstår tyvärr. Men byggdes som bekant inte . Däremot är det viktigt att vi har påbörjat reformer som kommer att underlätta och utveckla företagandet i vårt land. Företagande handlar inte om juridisk bolagsform. För många människor handlar det i stället om en livsstil om en vilja att pröva sina vingar. Och ibland kan det vara så enkelt att ens drömjobb inte finns och att man därför måste skapa sitt eget. Där ligger hela poängen med företagande och innovationer: förmågan att se en möjlighet och modet att pröva trots de risker som föreligger. Att vara företagare är inte alltid en fråga om att hitta på en epokgörande uppfinning med världsomspännande patent och global dominans som mål. Nej, oftast är det tvärtom. De allra flesta företagare är vanliga affärsinnehavare. De driver vår kiosk, kvartersbutik, frisörsalong, pizzeria eller liknande.