prot · GY0969 · 2011-03-09 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . Tredje vice talmannen meddelade att (S) anhållit om entledigande från uppdraget som ledamot av . Kammaren biföll denna anhållan. 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2010/11:255 Till Interpellation 2010/11:255 Avgifter i skolan av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade resor och engagemang. Interpellation 2010/11:259 Till Interpellation 2010/11:259 Barn i sekundärboende av Amineh Kakabaveh (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. (KD) Enligt uppdrag 4 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2010/11:77 till justitieutskottet Redogörelse /11:ER1 till utrikesutskottet 5 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2010/11:MJU10 betänkanden /11:NU11 och NU12 betänkande 2010/11:JuU27 6 § Statlig förvaltning Föredrogs finansutskottets betänkande 2010/11:FiU28 Statlig förvaltning. 1 (S): God morgon alla! I detta betänkande behandlas motioner om statlig förvaltning från den allmänna motionstiden. Vi socialdemokrater har valt att reservera oss till förmån för två av dessa motioner. En tar upp frågan om myndighetsutveckling och ekonomisk styrning av statliga myndigheter, och en lyfter upp behovet av skärpta betalningsrutiner för statliga myndigheter, kommuner och samhällsägda företag. För att nå en effektivare statlig förvaltning föreslår vi att myndighetsstrukturen effektiviseras. De statliga myndigheterna har kompetent och välutbildad personal. Deras kvalifikationer och erfarenheter anser vi måste tas till vara bättre. Vi anser att det borde finnas möjlighet att slå samman ett antal myndigheter, bland annat och samt och . Det finns också myndigheter som inte behöver finnas kvar som självständiga myndigheter, och vi menar att andra myndigheter kan ta över deras uppdrag. Det gäller till exempel stöd till trossamfunden, för arbetstagares uppfinningar och . Vi vill förbättra den ekonomiska styrningen av myndigheterna genom att låta utveckla styrmedel som ger bättre ekonomiska incitament för myndigheterna att välja billigare lokaler. Vi vill också öka den administrativa samordningen mellan myndigheterna. För att göra det lättare att jämföra olika myndigheters kostnader vill vi att det utvecklas administrativa nyckeltal för den statliga förvaltningen. Vi vill också att staten ska tillsätta en utredning som sammanställer erfarenheter av att gå över till öppna standarder och fri programvara för statliga myndigheter. Vi är också beredda att göra en indragning av anslagssparandet bland statliga myndigheter för att frigöra resurser till jobbskapande investeringar. Varje krona är nödvändig just för att skapa fler arbetstillfällen eller till exempel ge människor bättre utbildning i väntan på ett arbete, speciellt i dessa tider när vi ser att matchningsarbetet inte fungerar. Det är något helt annat de arbetslösa behöver. Vi vet att varje anslagssparande bör prövas noggrant och ordentligt. En del myndigheter bör helt undantas från det. Därför föreslår vi att man drar in på anslagssparandet. Under finanskrisen fick många små företag problem med sin likviditet. I flera fall berodde detta på att statliga myndigheter, kommuner och samhällsägda bolag inte betalade sina fakturor . Det är naturligtvis oacceptabelt. Långa faktureringstider är för alla små företag ett stort problem. Speciellt om man är underleverantör till ett större bolag får man ofta ligga ute med stora summor. Det finns anledning att se över de tider som gäller i hela faktureringssystemet. Självklart måste samhället ta sitt ansvar och vara ett föredöme vad gäller betalning av fakturor. Det stämmer som det står i betänkandet att man kan driva fordran till inkasso, men det är inte vad vi efterfrågar i vår reservation och i motionen. Den möjligheten ska naturligtvis finnas och det gör den men handlar det om att samhället ska vara ett föredöme och att små företag inte ska behöva komma i kläm när andra inte sköter sig, och inte på grund av att privata företag eller samhället inte betalar . Det är därför vi vill se en generell översyn av betalningsreglerna. Vi beklagar naturligtvis att majoriteten inte är med oss i detta. Det skulle vara en välkommen åtgärd främst för de mindre företagen. Många väntar fortfarande på att se effekterna av regeringens löfte om regelförenklingar för företag. Jag yrkar bifall till våra reservationer nr 1 och 2. 2 (MP): Att rökning är skadligt för hälsan vet de flesta. De starka kopplingarna till en rad olika sjukdomstillstånd och till en för tidig död är påfallande tydliga. Trots detta röker av kvinnorna och av männen i . Även om antalet rökare har minskat är fortfarande tobaksbruket den enskilt största faktor som står för den största andelen av sjukdomsbördan i vårt land. dör drygt 6 000 människor för tidigt på grund av tobaksbruk. Ohälsa knuten till rökning är inte en fråga bara för den enskilde utan också för samhället i sin helhet. vill att färre människor ska vara beroende av tobak och riskera sin hälsa. Också passiv rökning leder till allvarliga hälsoförsämringar och orsakar i sig ungefär 500 förtida dödsfall i . För den majoritet av rökare som vill sluta röka och för dem som upplever problem med passiv rökning utgör rökfria miljöer ett stöd. En strategiskt viktig åtgärd är därför att stimulera arbetsplatser att besluta om rökfri arbetstid. I landstingsvärlden har detta fått hög acceptans och allt fler kommuner följer efter. Flera skäl talar för att också statliga företag ska uppmuntras att besluta om en sådan policy. Den är arbetsgivarnas bästa medel att på ett positivt sätt påverka de anställdas hälsa och minska antalet sjukskrivningar och förtidspensioneringar. En policy för rökfria arbetsplatser ger alla anställda en ökad medvetenhet om rökningens negativa effekter och påverkar därmed också den allmänna opinionen. Det är vår uppfattning att regeringen bör vara ett föredöme och med hjälp av regleringsbrev och ägardirektiv göra statliga myndigheter, verk och företag till rökfria arbetsplatser. Jag yrkar därför bifall till reservation 3 i finansutskottets betänkande. Betänkandet behandlar även delar av en motion från om djurskydd och alternativ till köttkonsumtion. Många människor försöker minska sin köttkonsumtion eller väljer helt bort kött. För en del bottnar det i ett etiskt ställningstagande, en strävan efter att inte åsamka andra varelser lidande men det finns också många andra skäl. Rapporter om djuruppfödningens klimatpåverkan har gett förnyad aktualitet åt diskussionen om den globala köttkonsumtionens miljökonsekvenser, som utöver klimatet involverar problem som övergödning, avskogning och vattenbrist. Animaliska livsmedel genererar generellt sett hög areal- och resursförbrukning jämfört med vegetabiliska livsmedel. Det väcker också frågor om solidaritet med världens svältande. Andra oroas över sambandet mellan animaliekonsumtion och ohälsa. De flesta av oss har möjlighet att själva bestämma vad vi vill äta. För en del är dock valmöjligheterna begränsade. Motionärerna lyfter särskilt fram dem som av olika anledningar är i offentlig verksamhet, exempelvis skolor, sjukhus och äldreboenden. Det bör vara en självklar rättighet att även där kunna välja fullvärdig vegetarisk eller vegansk kost utan krav på intyg från föräldrar och läkare. Jag yrkar därför bifall också till reservation 4 i betänkandet. Avslutningsvis, fru talman, vill jag också yrka bifall till den gemensamma reservationen med Socialdemokraterna och , reservation nr 1. 3 (M): Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag till beslut i betänkande FiU28, Statlig förvaltning, och avslag på samtliga motioner. Jag kommer främst att kommentera de reservationer som har gjorts av oppositionen. En effektiv statsförvaltning i är naturligtvis av yttersta vikt för att hålla kostnaderna nere men också för att väl serva medborgarna i . Den statliga förvaltningen består av ca 370 myndigheter! För mig låter det väldigt mycket. Regeringen arbetar löpande med reformer för att minska antalet myndigheter och antalet anställda genom rationaliseringar och hopslagningar. Under den senaste mandatperioden har antalet myndigheter minskat med 77 stycken och antalet årsarbetskrafter , och arbetet fortsätter självklart. Det kommer säkerligen ytterligare hopslagningar och rationaliseringar inom myndigheterna. Precis som i näringslivet krävs nytänkande och organisationsförändringar som förbättrar produktiviteten även i den offentliga sektorn och som bättre kan ta till vara skattebetalarnas pengar. E-delegationen har regeringens uppdrag att följa upp myndigheternas samlade arbete med e-förvaltningen. Främjandet av öppna standarder och öppen källkod är en viktig uppgift. E-delegationen, som inrättades , har till uppgift att koordinera myndigheternas arbete med e-förvaltning på myndighetsövergripande nivå och föreslå förbättringar inom e-området. Man har presenterat ett antal strategiska utvecklingsprojekt som bör drivas vidare i syfte att förenkla för privatpersoner och företag. Vissa e-projekt har inte lyckats särskilt väl inom den allmänna sektorn. Men vi får inte förtröttas, utan vi måste fortsätta att utveckla den här biten för att få ned kostnaderna och förbättra servicen. har successivt förbättrat sin effektivitet inom e-förvaltning, men mer, som jag säger, kan göras både i och i . Besparingar finns också att göra inom den administrativa stödverksamheten. Regeringen har tillsatt en utredare för att förbereda bildandet av ett myndighetsgemensamt servicecenter. Den verksamheten ska börja . Vad gäller reservationen om betalningsrutiner håller vi med om att de offentliga aktörerna måste hålla sina betalningsåtaganden. Många statliga och kommunala verksamheter har betalningsanmärkningar riktade mot sig vilket är oacceptabelt, allra helst om detta drabbar svenska småföretagare. Regeringen har uppmanat myndigheterna att betala . Generellt kan sägas att även storföretagen i ensidigt förlängt betalningstiderna gentemot underleverantörerna. Detta är inte bra. Regeringen måste fortsätta att bevaka detta område. Vad gäller reservationen om rökning ligger ansvaret på respektive myndighet och företag vad gäller rökning under arbetstid. Det finns lagstiftning inom detta område och mycket har skett . Även inom EU pågår en lagstiftning som skyddar medborgarna från tobaksrök på arbetsplatserna. Den sista reservationen i betänkandet gäller djuren. En särskild utredare har i uppdrag att göra en översyn av den samlade djurskyddslagstiftningens utformning och innehåll. Utredaren ska analysera hur den samlade lagstiftningen kan moderniseras så att den blir mer flexibel och målinriktad. Utredningen blir klar . 4 (S) replik: Jag hade inte trott att jag skulle behöva gå upp och ta någon replik i det här ärendet, men jag känner ändå att det finns anledning att ställa minst en fråga till . Det gäller frågan om att förbättra servicen när vi pratar om effektivisering av myndigheter och den utredning som ligger om servicekontoren ute i landet. Då undrar jag naturligtvis hur ser på det besked som gav , tror jag att det var, att konsekvenserna av de besparingar som ligger nu innebär att man i princip får lämna det samarbetet. Hur ser regeringspartierna på den utvecklingen? Och vad tycker ni att man ska göra för att garantera servicen i hela landet? 5 (M) replik: Om jag kan det här rätt har fått 400 miljoner extra 2011 och 2012 och då organiserar verksamheten så bra man kan. 2013 måste man naturligtvis se till att man får en produktivitetsförbättring. Vad jag förstår pratar vi om 220 miljoner 2013, av totala belopp. Det innebär i princip 1 ½ procents produktivitetsförbättring 2011 och 2012, och det måste man kunna klara. Sedan har jag, och många med mig inom Alliansen, precis samma uppfattning som om att man stänger servicekontoren. Det är ju inte vettigt. Det måste finnas möjlighet att spara de här pengarna på central administration. Det är ungefär som om en företagare som säljer konsumentprodukter till invånare i skulle stänga sin affär. Det är inte vettigt. Den servicen måste finnas nära. Och man kan inte bara säga att man ska använda Internet. Vi såg till exempel göra det ett tag när det gällde banktjänster, bara över Internet, och det gick inte. Jag personligen, och många med mig, håller med om att det här måste lösas på ett annat sätt. är det ju myndigheten själv som ska lösa det. Man ska alltså spara 220 miljoner. Men det kan man lösa, enligt min uppfattning, på ett annat sätt. 6 (S) replik: är det så att det ligger besparingskrav på . Sedan ska vi komma ihåg att det inte finns någon myndighet som har fått så många uppdrag som , och det finns nog ingen myndighet där personalen mår så dåligt som på . Och när vi pratar om produktivitetsförbättringar kan vi se att det är personalen som kommer i kläm. är definitivt ett exempel på hur man inte borde hantera en myndighet. Det är lätt att säga att det här är någonting som centralt borde ta ansvar för. Ja, det kan man tycka, men det är ändå regeringen som ger direktiv till . Här har man ju möjligheten att tala om för hur de får eller inte får organisera sig och att de har ett ansvar att leva upp till de regionalpolitiska krav som kan ställas. Skulle man vara tydlig i den delen skulle inte kunna göra de här förändringarna. Jag tycker också att det är rimligt att se över möjligheten för att organisera sig på ett sätt som är rimligt utifrån en ekonomi som är möjlig. Jag tycker nog inte att man tar det ansvar som man borde göra, vare sig för personal eller för dem som ska ta del av tjänster. Här tycker jag att man borde få bakläxa och gå hem och fundera på: Hur borde vi göra i stället? Tycker inte att man borde styra upp och vara tydligare i sina direktiv, till exempel i regleringsbrev? Och tycker inte att man gör det lite lätt för sig när man säger att själv ska organisera och ta ansvar för det här när det ändå är en så ansträngd organisation? 7 (M) replik: Som jag sade har nu fått 400 miljoner extra. Det är ett väldigt stort belopp. Den har fått nya arbetsuppgifter. Det är en samordning av kontoren med skattesidan och annat, vilket är väldigt viktigt, där man får gemensamma servicekontor. Det konceptet måste finnas kvar. Sedan måste alla i den offentliga sektorn bli bättre. Det måste vara en produktivitetsvinst. Men det innebär inte att man ska jobba hårdare. Det gäller bland annat att man får datasystem och annat som hjälper till och att man kan samordna olika aktiviteter, administrationer, skattekontor och annat. Visst finns det besparingar att göra. När det gäller att styra myndigheter får vi se vad förslaget gäller. Om jag vore minister skulle jag skicka tillbaka det. Det skulle jag säga personligen, men det får jag kanske inte säga här i . Jag skulle låta dem titta på vad man kan spara på den centrala administrationen och se till att man har en god servicegrad mot svenska folket. 8 (C): har vi tydligt kunnat bevittna kraften i den digitala revolutionen och vad det betytt när stat och myndigheter försöker tysta det fria ordet och informationsflödet. Jag syftar naturligtvis på de folkliga resningarna i och där inte minst Facebook och Twitter spelat en avgörande roll för att kunna samla och engagera människor mot förtryck och korruption och för fred, frihet och demokrati. Detta är, menar jag, det ultimata beviset på hur tekniken kan användas i människors tjänst. Det finns oändligt många fler, mer vardagliga, exempel på hur människor och länder knyts samman allt tätare tack vare den ökade digitaliseringen. Det handlar om föräldrar som kan ha kontakt med sina barn på andra kontinenter, födelsedagspresenter som köps online och företag som marknadsför sina produkter och tjänster för en världsmarknad på hemsidan. I har vi varit bra på att utnyttja de möjligheter som IT för med sig. Vi är ett av världens mest uppkopplade länder och ligger långt fram i utvecklingen av mobila bredband och e-tjänster. Enligt använder av alla svenskar , vilket är högst bland alla de undersökta länderna. Men vi kan och ska inte nöja oss med detta. Vi måste bli ännu bättre. Detta betänkande rör statlig förvaltning. Jag kommer att fokusera på just e-förvaltning. Regeringens mål är att ska vara världens mest framgångsrika digitala samhälle. Det innebär att IT kvalitativt ska förbättra människors vardag, vara tillgängligt för alla och leda till att vi jobbar smartare och mer effektivt. I syfte att realisera detta utarbetas en horisontell och sammanhållen strategi i , Digital agenda, som ska vara färdig att presenteras . Det innebär att alla fullt ut ska kunna dra nytta av de fördelar som informationstekniken ger. Det är främst inom vård, skola och miljöarbete som möjligheterna inte utnyttjas optimalt . Det är också i dessa sektorer som har mest att vinna på IT-användandet. Den digitala utvecklingen ska prägla alla delar av vårt samhälle. Det gäller inte minst det offentliga , som ska föregå med gott exempel på området. inrättades E-delegationen som har till uppdrag att koordinera myndigheternas arbete med e-förvaltning på en övergripande nivå och att föreslå hur utvecklingen bör bedrivas framöver. Två betänkanden har presenterats, och arbetet med att göra politik av förslagen pågår. Från vill vi särskilt framhålla vikten av att arbetet med e-förvaltning tar fart och ger goda resultat runt om i vårt land, i kommuner, landsting och regioner. Här finns stora möjligheter till effektiviseringar, kostnadsbesparingar och ökad snabbhet i processerna som har stor potential att komma medborgarna till del i deras vardag. finns både bra och mindre bra exempel. Det viktiga är att vi sprider de goda exemplen så att förvaltningarna kan lära av varandra. , närmare bestämt , kom ett glädjande besked från . toppar återigen jämförelse över medlemsstaternas e-förvaltningar. Jämfört med undersökningen har vi klättrat från en sjundeplats till absoluta toppositioner inom flertalet områden. Målsättningen i regeringens handlingsplan har därmed uppfyllts. Men, som sagt, vi vill och kan mer. Med den digitala agendan kommer vi att stärka vår position och utveckla vår politik ytterligare. Jag vill avsluta med att återigen snegla mot kontinenten och . I nya tillväxtstrategi, 2020, ingår nämligen flaggskeppsinitiativet Digital agenda för . I och med detta har ambitionsnivån för utbyggnad och användning av IT inom EU blivit betydligt mycket större. För oss är det angeläget att ska ha en fortsatt ledande roll i EU:s arbete på området inom e-förvaltning och digitalisering i övriga samhället. Därför ska den digitala agendan för svara mot målen i den digitala agendan för och bidra till att möta målen i 2020-strategin. På så sätt kan de olika åtgärderna och erfarenheterna förstärka och korsbefrukta varandra en win-win-situation. I övrigt yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på de motioner som lyfts fram. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 17 §.) 7 § Offentlig upphandling Föredrogs finansutskottets betänkande 2010/11:FiU29 Offentlig upphandling. 9 (S): I detta betänkande behandlas motioner om lagen om offentlig upphandling från allmänna motionstiden. köper stat, kommuner och landsting varor och tjänster för ca . Det är hisnande stora summor vi talar om. Offentliga upphandlare ställer ytterst sällan några kvar på sina leverantörer vad gäller kollektivavtal och efterlevnad av deklarationen om de mänskliga rättigheter eller kärnkonventioner. För att utreda frågan om rätten att ställa sociala, etiska och miljömässiga krav, bland annat på kollektivavtal i samband med upphandling, tillsattes som kom med sitt slutbetänkande . Där dras slutsatsen att det inte finns några rättsliga hinder i vare sig eller svensk lagstiftning mot att ställa sociala, etiska eller miljömässiga krav, inklusive krav på kollektivavtal, vid offentlig upphandling. Vi anser att frågan är mer politisk än juridisk. Det står fritt att ändra lagen om offentlig upphandling så att krav på kollektivavtal kan ställas. Visst borde det vara en självklarhet att stat, kommuner och landsting aktivt deltar i kampen mot social dumpning, utnyttjande av svart arbetskraft och skattefiffel genom att kräva kollektivavtal för att köpa tjänster av privata entreprenörer för skattepengar. Ett slående mantra när vi diskuterar budgetfrågor är att varje skattekrona är viktig och att skattepengarna ska användas seriöst och med ansvar. 94 slår fast att offentliga upphandlingar ska innehålla klausuler som garanterar arbetstagare löner, arbetstider och andra villkor som inte är mindre förmånliga än de som finns i kollektivavtal för arbete av samma slag i den bransch och i det område där arbetet utförs. En ratificering av konventionen skulle, liksom krav på kollektivavtal vid upphandling, förbättra möjligheterna att motverka social dumpning eftersom företag som konkurrerar med hjälp av dåliga villkor för sin personal då utestängs från offentlig upphandling. En ratificering underlättar därmed upprätthållandet av goda löne- och anställningsvillkor i och är en garant för konkurrens på lika villkor mellan företagen. Konkurrens på lika villkor är väl någonting som vi alla här i kammaren tycker är viktigt. Därför borde regeringen genomföra de förändringar i lagstiftningen som krävs för att kollektivavtal kan och ska krävas vid all offentlig upphandling. Från att vård och omsorg tidigare i stor utsträckning drivits i kommuner och landsting i egen regi tillkom ett antal andra utförare. Vi kunde se att marknadslösningar och fri konkurrens om gemensamma medel inte är en garant för god kvalitet och allas rätt till god service utifrån individens behov. Det behöver inte heller ge ett effektivt och rättvist utnyttjande av resurserna. Vi stöder en lagstiftning som möjliggör valfrihetssystem där landsting eller kommuner certifierar de olika utövarna inom hälso- och sjukvård och omsorg samt ställer upp de krav som ställs på verksamheten. Vi anser också att det är viktigt att det är politiker som tar ansvar för verksamheter, för skattepengar och för hur de används. Vi är inte på något sätt emot alternativa utövare. Jag kommer från ett län, , där man var först med att se till att det fanns ett kooperativ som fick möjlighet att bedriva äldreomsorg. Vi fick en kooperativ och personalägd hälsocentral långt innan det på andra ställen kom privata hälsocentraler som var finansierade med skattemedel. Vår hälsocentral kom till genom avtal och samtal med personalen och på personalens villkor. Det handlar om att använda resurserna på ett ansvarsfullt sätt och kanske inte släppa in de investmentföretag som tjänar de stora pengarna på de här verksamheterna. Vi anser att det är viktigt att man inte har hälso- och sjukvård i upphandling. Vi anser snarare att det är direkt olämpligt att använda upphandlingsformen i de här verksamheterna. Vi vet att det finns andra sätt att släppa in utövarna. Jag yrkar bifall till reservationerna 1, 3 och 10. 10 (V): Jag tror att yrkandet blev fel. Det gäller reservation 4 under punkt 10. Kampen för kollektivavtal på svenska arbetsplatser handlar om att alla arbetstagare ska behandlas lika. Alla som arbetar i ska garanteras rimliga löner och arbetsvillkor, oavsett varifrån de kommer. Kollektivavtalens viktigaste funktion är att förhindra underbudskonkurrens. Löntagare ska inte tävla om arbetstillfällen med lägre löner och sämre arbetsvillkor. ska inte konkurreras ut av oseriösa. Förhandlingsrätten, rätten att fritt teckna kollektivavtal och konflikträtten ska alltid värnas. Det är en förutsättning för att den svenska kollektivavtalsmodellen ska kunna utvecklas och stärkas. Regeringen som tätt som oftast hävdar att den står bakom den svenska kollektivavtalsmodellen borde efter Lavaldom ha reagerat till försvar för den svenska kollektivavtalsmodellen, men den valde att avstå.