prot · GY0960 · 2011-02-16 00:00:00 — Överlag måste vi hitta mer ansvarsfulla sätt att bruka skogen, till exempel genom ett hyggesfritt skogsbruk. Det behövs också mer resurser för att skydda skogen, och därför tycker jag att och förslag om en naturvårdsavgift är så viktigt. Då inför vi en avgift på det timmer som avverkas, och då får vi också resurser till att skydda skog och bedriva ett mer ansvarsfullt skogsbruk än . Skövlingen av de tropiska skogarna fortsätter med oförminskad styrka. Precis som konstaterade handlar det om skogsmark som huggs ned. Det är ungefär en fotbollsplan . Detta sker trots att det finns internationella avtal för hur skog ska huggas ned. Det första internationella timmeravtalet kom . regleras både , EU och de flesta andra länder i världen av International Tropical Agreement, vilket trädde i kraft . EU importerar mängder av timmer och trävaror. Detta sätter förstås en enorm press på världens skogar och plantager. Det påverkar också klimatet på ett destruktivt sätt. Den internationella avskogningen bidrar till ungefär en femtedel av världens totala utsläpp av växthusgaser. Hälften av all avverkning i , och sker fortfarande på ett olagligt sätt. Därför tycker jag att vår reservation nr 7, som jag nu vill yrka bifall till, är så viktig. Vi rödgröna vill ha en skarpare bestämmelse mot import av illegalt timmer. Jag tycker att det är synd att de borgerliga partierna inte kan stödja oss i detta krav. Visserligen är det så att en förordning på EU-nivå kommer att träda i kraft . Den kommer att delvis röra illegalt timmer. Det är förstås välkommet, men denna förordning har vissa fundamentala brister. Den bygger till exempel på frivilliga överenskommelser med skogsproducerande länder. De länder som inte ville vara med kan alltså stå utanför och fortsätta exportera illegalt timmer. Definitionen av vad som egentligen är illegalt timmer görs dessutom av de länder som EU köper sitt timmer från. Det innebär att det kommer att vara öppet för godtycke och en urvattning av denna reglering. Det är därför vi rödgröna vill ha en skarpare lagstiftning. Vi tycker att det vore bra om så fort som möjligt kunde införa det. Det vore bra för , men vi tror också att det vore bra för EU och hela världen. Då kan vi nämligen visa hur en mycket bättre lag mot illegalt timmer ser ut. Allt sker förstås inte via förbud. För att förhindra importen av illegalt timmer borde vi också kunna skärpa våra egna bestämmelser kring offentlig upphandling. Vi borde ha en förbättrad märkning av produkter så att det blir lättare för människor att kontrollera vilka trävaror som har tagits fram på ett sjyst sätt. Framför allt borde och EU stödja länderna i syd i kampen mot illegal avverkning. Vi ska stödja dem rent ekonomiskt, och vi borde också stödja dem med kunskap och ny teknik. Avslutningsvis skulle jag vilja ta upp en annan dimension av skogsavverkning och skogsskövling, nämligen köttindustrin. En stor del av världens skogar huggs ned som en konsekvens av att man ska bereda mark för betande djur eller producera foder till dessa djur. Köttproduktionen är till exempel den främsta orsaken till skövlingen av . Vad gäller fodret importerar till exempel EU-länderna ungefär sojabönor från . För handlar det om ungefär sojabönor. Nästan allt detta blir djurfoder. Bönorna har odlats på arealer där det tidigare stod skog eller där det fanns en annan väldigt skyddsvärd mark. Om man skulle förlägga arealen för de 35 miljonerna ton soja som kommer till hela EU skulle det motsvara av hela EU:s åkerareal. Det är alltså enorma skuggarealer som vår konsumtion av kött leder till. Det är kanske därför tidigare ordföranden för FN:s klimatpanel, Rajendra Pachauri, har uppmanat världen att minska sin köttkonsumtion. Det har han förstås helt rätt i. En minskad köttkonsumtion borde vara en självklar del i ett internationellt skogsvårdsarbete. Det är ett av skälen till att har motionerat om åtgärder för en minskad köttkonsumtion. Jag hoppas på stöd för den motionen när vi röstar om den i denna kammare. 180 (M): Låt mig börja med att yrka bifall till utskottets förslag och således också avslag på motionerna i betänkandet. Betänkandet och den debatt vi nu för här i kammaren rör det gröna guldet, alltså skogen. Debatten kan sägas handla om halva , för drygt hälften av landyta täcks av skog. handlar debatten naturligtvis om hela . Få saker berör nämligen så mycket som just skogar. Tillväxten i skogen har varit drivande för tillväxten i den svenska ekonomin, men har skogen så många fler värden än bara det ekonomiska. Skogen ger möjlighet till jakt och friluftsliv, är betydelsefull ur ett klimatperspektiv och fundamental för den biologiska mångfalden. Därför syftar Alliansens skogspolitik till att vårda och utveckla skogens alla värden så att kommande generationer, precis som dagens, kan nyttja den fantastiska resurs som skogen är. Vi ska, precis som landsbygdsministern brukar upprepa, bruka utan att förbruka. Något vi svenskar älskar att tala om och ofta känner stor stolthet över, särskilt när vi är utomlands, är den svenska modellen. När vi talar om den svenska modellen brukar vi vanligtvis syfta på hur vi har valt att organisera vår svenska arbetsmarknad, men även i skogen finns den svenska modellen. Modellen handlar om att ta vara på skogens olika värden genom att balansera skogspolitikens två jämställda mål. Det är produktionsmålet, som innebär att skogen och skogsmarken ska nyttjas effektivt för att ge en inte bara god utan också uthållig avkastning. Det är också miljömålet, som bland annat innebär att skogsmarkens naturgivna produktionsförmåga ska bevaras och den biologiska mångfalden och genetiska variationen säkras samt att skogens kulturmiljövärden och dess estetiska och sociala värden värnas. När den svenska skogspolitiken kraftigt reformerades , under den borgerliga regeringens tid, lyftes miljöfrågorna i skogsbruket fram på ett tydligare sätt genom fastställandet av de två tidigare nämnda målen. Reformeringen skedde utifrån insikten att en mycket stor del av den svenska biologiska mångfalden finns just i skogen. Genom skogspolitiska beslut lades grunden för dagens skogspolitik och för dagens debatt. Dagens debatt handlar nämligen i mångt och mycket om hur vi ska balansera och kombinera skogspolitikens två övergripande mål. Skogspolitikens inriktning ligger till stora delar fast, men har mycket av politiken förändrats, utvecklats och kompletterats. Inte minst är det miljöfrågorna som glädjande nog har tagits på större allvar och styrt utvecklingen av skogspolitiken. Beslutet att fastställa och jämställa produktionsmålet och miljömålet förpliktar, och under Alliansens tid i regeringsställning har en lång rad av initiativ tagits inte bara för att höja ambitionsnivån för skogspolitiken utan för att inte minst nå de mål som vi politiskt har formulerat. Alliansen har bland annat nått mycket goda resultat när det gäller att ge långsiktigt skydd åt skogsmark. Genom en höjning av anslaget för biologisk mångfald, genom frivilliga avsättningar och genom långsiktigt skydd genom staten, nås delmålet om långsiktigt skydd av skogsmark. Alliansen når målet utan att köra över privata markägare, och det är tack vare att vi använder de verktyg som statens olika markägare utgör på ett smart sätt. Diskussionen om skydd av värdefull skog får dock inte inskränkas till att bli en debatt om antal hektar. Debatten och arbetet måste också handla om hur vi ska vårda och sköta våra skyddade skogar men framför allt om hur kan nå ett än mer hållbart skogsbruk totalt sett. För att nå en högre måluppfyllelse när det gäller hållbart skogsbruk har regeringen gett och i uppdrag att utarbeta en kunskapsplattform om vad som krävs för att nå en högre måluppfyllelse. Myndigheterna kommer att redovisa uppdraget, som kommer att innehålla beskrivningar av möjliga orsaker till de brister som finns. Det viktigaste av allt är dock förslag till åtgärder för nå en högre måluppfyllelse. Oppositionen är otålig och anstränger sig för att svartmåla Alliansens politik. Det ligger väl någonstans i oppositionens uppdrag. Låt mig dock påminna om de enorma framsteg som gjorts och det omfattande arbete som pågår för att bland annat nå miljökvalitetsmålet om levande skogar samt utveckla det svenska skogsbruket ur såväl ett miljö- som produktionsperspektiv. Oppositionen, eller i alla fall Vänstern och , tycks ha en enorm misstro mot 330 000 skogsägare och tycks också, dess värre, föga intresserade av att minska det administrativa krånglet eller skogsbrukets kostnader. Några av de förslag som lyfts fram i motionerna finner jag direkt kontraproduktiva för utvecklingen av det svenska skogsbruket. Jag är övertygad om att skogspolitiken alltjämt måste bygga på tillit och på frihet under ansvar för skogsägarna. Att vissa mål och föreskrifter inte efterlevs fullt ut är naturligtvis helt oacceptabelt, men jag tror inte att det beror på att skogsägarna saknar vilja. Jag tror snarare att det beror på en bristande kunskap ibland, en bristande handledning och styrning från myndigheternas sida ibland och inte minst på det faktum att skogsbruk är en långsiktig verksamhet. Förändringar sker inte över , och resultaten av våra beslut här i kan omöjligt levereras per omgående. Bra förutsättningar för det svenska skogsbruket att utvecklas och klara den internationella konkurrensen skapas inte genom införandet av nya avgifter eller, än värre, genom införandet av kilometerskatt. En bättre väg är till exempel att utforma en strategi för hur miljöhänsyn kan förbättras inom skogsbruket genom bland annat mer och bättre rådgivning. Just detta har gjort, och bedriver ett annat projekt för att ta fram enkla och tydliga regler för efterlevnaden av skogslagens 13 §. De nya förslagen till föreskrifter och allmänna råd ska beslutas av senare i vår. ska ha ett världsledande och konkurrenskraftigt skogsbruk. Skogsbruket utvecklas bäst genom samarbete. Därför har regeringen initierat en dialog om ett hållbart brukande som involverar en rad intressenter, såsom naturvårdsorganisationer, skogsägarföreningar och forskarsamhället. Apropå forskning är regeringens satsning på skogsträdförädling värd att lyfta fram. Alliansen har, som jag i mitt anförande försökt visa, genomfört en lång rad åtgärder som varit positiva för skogen och som stärkt svensk konkurrenskraft. Avslutningsvis, fru talman, måste jag ställa frågan: Vilka förslag har oppositionen för att stärka svensk skogsnärings konkurrenskraft? 181 (MP) replik: Det var intressant att lyssna på och ta del av syn på skogspolitiken. Det sista som nämndes var väl symtomatiskt man vill få skogspolitiken att enbart handla om konkurrenskraften och uttaget av varor för export, de traditionella varorna timmer, bränsle och papper. Det som har lyft fram i sin motion om skogspolitiken är att vi måste se till flera värden, just de värden som du inledningsvis tog upp och där du tyckte att miljövärdena var tillräckligt tillgodosedda med den politik som förs. I den proposition om att stärka produktionsinriktningen som lades fram under förra mandatperioden sade man att när det gäller att balansera det här med moderna krav från miljösynpunkt återkommer man i en proposition om miljömålen. Det man återkom med i propositionen om miljömålen var en förlängning, en fördröjning och en förhalning av alla målsättningar som gäller efter 2010. Jag skulle vilja fråga dig, : Vilket mål jobbar och länsstyrelserna mot när det gäller att skydda arealer av skog som är värdefulla ur skogssynvinkel efter 2010? Vilket mål jobbar de mot? 182 (M) replik: Låt mig att börja konstatera att Alliansen har lyckats med det som den regering som parti stödde inte lyckades med, nämligen att nå målet om skydd av värdefull skog. För mig är det absolut viktigaste och övergripande målet att vi inte bara skyddar några enstaka områden, eller för den delen stora arealer, utan totalt sett når ett hållbart skogsbruk. Därför fokuserar Alliansen företrädesvis på det. Jag vill se att alla skogsägare tar ett miljöansvar. Jag vill inte bara se ett där vi har vissa arealer som vi har skyddat, utan jag vill ha ett miljöanpassat skogsbruk som tar ett stort miljöansvar i hela . I mitt anförande har jag försökt redovisa, och det finns även i betänkandet, en rad åtgärder för att stärka miljöarbetet. har på olika sätt skärpt arbetet när det gäller till exempel att stimulera hyggesfritt skogsbruk, som lyfter fram i sin motion. Man har tagit fram en policy och på olika sätt understöder det arbetet. Det tycker jag är bra och viktigt. Jag noterar att väljer att inte svara på min fråga om hur oppositionen vill stärka den svenska skogsnäringens konkurrenskraft. Det är också ganska symtomatiskt. Jag tror nämligen att för att vi ska få ett hållbart skogsbruk krävs det att vi skapar förutsättningar för företagen att utvecklas, att vi skapar förutsättningar för en framtidstro så att fler vill söka sig till skogen. Det tror jag att man gör bäst genom att lita på skogsägarna. Sedan är jag inte naiv och tror att alla skogsägare sköter sig i alla delar. Men vi har presenterat åtgärder för hur vi ska nå en högre måluppfyllelse, och den utvecklingen kommer jag att följa noggrant. Naturligtvis är Alliansen och regeringen beredda att återkomma med ytterligare åtgärder. 183 (MP) replik: Vi är överens om att målet om levande skogar inte är nått. Så långt har vi inte kommit. Jag hör på dig att du inte tycker att det är något stort bekymmer att det inte finns något nytt arealmål när det gäller skyddet av de värdefulla skogskärnorna. Men du borde vara lite mer bekymrad över att vi har så dåligt resultat när det gäller att ens uppfylla minimikraven i skogsvårdslagen. Minimikraven enligt den svenska modellen, som du kallar den för, i skogshänseende gäller frihet under ansvar. Jag undrar var ansvaret ligger. är det mest frihet. Skulle vi ha diskuterat skolpolitik skulle du ha dömt ut mig för flumpolitik om jag hade kommit med den typ av regler som ni företräder när det gäller en del av skogsavverkningarna i . Vi har inte en tillräcklig styrning för att skydda den miljönytta i skogen som svenska folket eftersträvar. När det gäller konkurrenskraften hos det svenska skogsbruket pekar du återigen enbart på den aspekten att man ska plocka ut timmer och papper ur skogen. Jag tycker att är ett lite mer förädlat land än så. Vi har många tjänster som vi kan utnyttja i skogen, inte minst är turismen och landsbygdsutvecklingen på lokal nivå oerhört viktiga. Där vet du precis som jag att traktkalhyggena är ett stort gissel. Det är svårt att få ihop det med en landsbygdsutveckling där man är beroende av att skogen står kvar, att det alltid finns några träd kvar, att man inte kommer ut på de öppna ökenområden som vi har i skogslandskapet. För att vi ska få konkurrenskraft hos även den skogsbrukare som tar ut skog, för det ska vi naturligtvis göra, tror jag inte att vägen för är att vi ska devalvera miljöarbetet, precis lika lite som vägen ut för konkurrenskraften för det svenska jordbruket är att börja konkurrera med så låga miljökrav som möjligt. Titta på svenska konsumenter, titta på upplysta konsumenter, titta på vad vårt skogsbruk skulle kunna erbjuda för mervärde! Det mervärdet ligger inte i att konkurrera med illegalt avverkade timmer från andra länder. Jag noterade att du inte svarade på reservationen om det, som för övrigt stöder. 184 (M) replik: Allt kan man inte täcka in i ett replikskifte , och den här debatten är alldeles för viktig för att bara skötas i ett replikskifte. Låt mig börja där slutar när hon talar om konsumentmakt. Jag tycker att det är otroligt glädjande att kunna konstatera att en stor del av det svenska skogsbruket är certifierat, att skogsägare själva vill ta ett större miljöansvar än vad lagen kräver. Låt oss också konstatera att efterfrågan på certifierade produkter ökar. Det är ett sätt att utan lagens pekpinnar driva fram en positiv miljöutveckling. Det tycker jag är välkommet och viktigt. Låt mig vidare konstatera att skogspolitiken bygger på delat ansvar. Markägarna, de privata skogsägarna och företagen har sitt ansvar. Vi som politiker och staten har vårt. Där tror jag att vi från den offentliga sidan har brustit i vårt ansvar. Därför är det viktigt att staten tydliggör vilka regler som gäller och ger en tydligare vägledning. Det är, som jag lyfter upp i mitt anförande, precis det staten på olika sätt genom nu gör. ser alla problem och brister i det svenska skogsbruket men lyfter tyvärr aldrig fram de goda exemplen. I mitt län, skogslänet , sker otroligt mycket gott. till exempel, som är en statlig aktör och som har ett särskilt ansvar att leda utvecklingen, använder elhybridskotare som tillverkas i och som minskar koldioxidutsläppen och bränsleutsläppen. , Svenska skogsplantor, har utvecklat en ny planttyp som är giftfri. Det är ett steg mot att nå vår vision om ett giftfritt skogsbruk. Det är några exempel på privata initiativ som tas utan statliga pekpinnar och lagliga krav. Mycket gott sker, mycket gott görs, och vi lär få återkomma till den här debatten. 185 (FP): Jag skulle inledningsvis vilja, innan jag kommer in på skydd, metoder och skötselplaner, lyfta fram vad skogen har för betydelse nationalekonomiskt och för välfärd. För del svarade skogen 2010 rent nationalekonomiskt för ett exportvärde på och sysselsatte direkt 70 000 personer. 85 000 personer är anställda i skogsnäringen, och hela 200 000 personer har arbete som leverantörer eller underleverantörer. är världsledande vad gäller export, nummer två i världen vad gäller massa, papper och trävaror. Vi har högteknologi och nästan 350 000 skogsägare som till allra största delen i generationer har vårdat sina skogar. Den andra otroligt viktiga betydelsen som skogen har är att av den biologiska mångfalden ryms i våra skogar. Det är en rik flora och fauna som är förutsättningen för livet självt. Och att ha ett värde i sig själv och för sin egen skull är också en viktig dimension som vi får ta med i den här debatten. Kol lagras i skogarnas biomassa, i trädens stammar, gren- och lövverk, i rötterna och jordmånen. Nettoupptaget kol är i vårt land . Inom parentes kan det jämföras med utsläppen från svenska transporter som är , så det är nästan lika. En hållbar skogsskötsel är en nödvändig komponent i en global strategi för att bekämpa klimatförändringar. Att bevara arter kräver ibland fri utveckling i skogsmiljöer. I andra fall kräver det en aktiv, varsam skötsel och återskapande för att nå målet. Miljökvalitetsmålet innebär ett skydd av den biologiska mångfalden, av kulturmiljövärden och av sociala värden. Miljökvalitetsmålet Levande skogar kommer därför att bli ett strategiskt och viktigt fokusområde i Miljömålsberedningens arbete, vilket är oerhört värdefullt då vi för att lyckas fullt ut givetvis ska hindra avverkning av skog med höga naturvärden. Det sker dess värre fortfarande, vilket är helt oacceptabelt och mycket bekymmersamt. Det är nödvändigt att kunna få akutstopp i de fall där skyddsvärda skogar annars skulle gå förlorade. är det exempelvis i Änokdeltat, i omedelbar närhet till Laponiareservatet, en intressekonflikt som det är viktigt att man hittar en lösning på. Delmålet Levande skogar har tagits upp här , och det är glädjande att det är inom räckhåll. Det är otroligt att Alliansregeringen lyckades med den bedriften. Det hade inte gått om vi hade följt den tidigare regeringens strategi. Vi använde oss bland annat av , och det var nyckeln till lösningen. Det är viktigt i det här arbetet , inte minst med , att kunna se möjligheterna att utvärdera hur det har fungerat men också vilka möjligheter det finns att fortsätta det arbetet. Jag ser också nya möjligheter för viktiga aktörer att framöver samarbeta på ett ännu intensivare sätt. Vi har en fantastisk kunskaps- och naturresurs i länsstyrelserna, i och i den statligt ägda skogen. Synergieffekterna skulle kunna bli enorma med en intimare samverkan. De två jämställda målen, miljö- och produktionsmålen, står fast. Det är ingen tvekan om den saken. Vad gäller efterlevnaden av skogsvårdslagen visar uppföljning att det finns brister i miljöhänsynen. Det kan vi givetvis inte slå oss till ro med, varför en strategi med riktlinjer, kompetenshöjning och utökad rådgivning har initierats. har fått ett uppdrag att tillsammans med utarbeta, precis som nämnde här innan, en kunskapsplattform för vad som krävs för att nå en ordentlig måluppfyllelse och åtgärda bristerna. Det visar att vi verkligen tar tag i den här allvarliga frågan. Inte minst är dialogen, som vi också har hört här , mellan forskare, naturvården och skogsnäringen oerhört viktig. Det är med stort intresse som jag följer det arbetet. Jag kommer förstås inte att slå mig till ro förrän jag ser att efterlevnaden av lagen är fullständig, och det är något som vi delar i Alliansen. Jag vill avsluta med de hyggesfria avverkningsmetoderna och kan konstatera att det också inom skogsvårdslagen medges en frihet att använda hyggesfria metoder. Det är en möjlighet som dess bättre nu också kommer att utvecklas ytterligare. Det kan man märka genom de projekt som har beviljats, de extra forskningsmedel som har anslagits och en policy som har skrivits om hyggesfria skogsbruk. Policyn kommer att följas upp . Tekniken utvecklas dessutom i takt med ett ökat intresse på de här områdena. Jag vill också säga, för att gå tillbaka till efterlevnaden av skogsvårdslagen, som jag glömde förut, att det pågår ett arbete med att se över paragraferna 30 och 31. Det är viktigt att tillsynsinstrumentet är noggrant beprövat. Detta uppdrag som fått kommer att redovisas . Då kommer man att gå tillbaka till sin styrelse för att vidta åtgärder. Med dessa synpunkter, fru talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag till beslut och avslag på samtliga motionsyrkanden. 186 PER ÅSLING (C): har av den globala skogsarealen men står för av det upparbetade värdet av förädlade skogsprodukter. Skogsindustrin är den största nettoexportbranschen och står för ett samlat exportvärde på ungefär 128 miljarder för , en ökning med i storleksordningen 8 miljarder . Skogsbranschen sysselsätter 200 000 personer och är en världsledande exportör. Efter är vi tvåa i världen när det gäller det samlade värdet av export av massa-, pappers- och trävaror. Vi har en stor skogsareal. Närmare två tredjedelar av vårt land är täckt av denna mångsidiga råvara, och det är klart att det är något som vi ska vara väldigt tacksamma för. Grunden till att en så stor andel av yta täcks av skog är inte att man låter bli att hugga ned träd. Grunden är att de träd som huggs ned ersätts av nya träd. Bruka utan att förbruka har varit ledstjärnan, och det är en ledstjärna som håller . Skogspolitiken med dess två jämställda mål, miljömål och produktionsmål, har varit en framgångsrik politik. Jag betraktar den rådande skogspolitikens grundläggande tankar om frihet under ansvar som en tillgång. Det ger ett stort utrymme för mångfaldigt brukande av skogen, som inte hade varit möjligt om politiken skulle detaljreglera skogsbruket. Det är en uppfattning som jag tror att en stor del av det svenska folket delar. Skogsvårdslagen reglerar vilka specifika metoder som får eller inte får användas för att sköta skogen. Det skogsvårdslagen stipulerar är att en skogsavverkning får bedrivas om den är ändamålsenlig för återväxt av ny skog eller om den främjar skogens utveckling, och den ska vara anpassad till lokala förhållanden. Vi måste kontinuerligt följa utvecklingen och vara beredda att förändra föreskrifter och lagstiftning om så behövs. Vid sidan av fortsatt forskning om hållbart brukande vill jag särskilt lyfta fram behovet av ökad kunskap och rådgivning. Jag tror att det är en grundförutsättning för att vi ska lyckas med utmaningen att öka skogens produktion samt behålla och förbättra det svenska skogsbrukets generella hänsyn. I de flesta fall där det blir fel är det kunskap som brister.