prot · GY09116 · 2011-06-15 00:00:00 — En viktig poäng med en sådan folkomröstning är att beslutet blir lättare för befolkningen att acceptera. Även den som kampanjar på nejsidan i en folkomröstningskampanj får lättare att acceptera ett beslut om en majoritet av medborgarna visar sig vara för beslutet och att de investeringar som behövs därefter genomförs. Det hölls, som jag nämnde tidigare, ett omval i . Alla de gamla partierna är för trängselskatter, men kandiderade till regionfullmäktige med budskapet att vi vill stoppa alla fortsatta steg i riktning mot ett införande av trängselskatter i till dess att en lokal folkomröstning har hållits. Varför skulle inte göteborgarna få samma möjlighet som vi fick här i ? Vad är de gamla partiernas företrädare rädda för? Vill man som politiker ha väljarnas förtroende bör man också visa väljarna förtroende genom att lita på att väljarna tar det beslut som bäst tillgodoser deras behov och önskemål och som bäst gynnar den egna kommunen och egna regionen. Det finns all anledning att lyssna till opinionen, glädjas åt det folkliga engagemanget i denna fråga och visa förtroende för att medborgarna faktiskt kan besluta i en sådan här fråga. Med anledning av det borde en folkomröstning betraktas som det enda rimliga alternativet, och alla investeringar, alla fortsatta planer, alla lagändringar och andra åtgärder borde stoppas till dess att en folkomröstning har hållits. Med anledning av det vill avslå propositionen, och jag yrkar därmed bifall till reservation. I detta anförande instämde (SD). 119 HANS (S): Jag tror att den fråga vi nu ska diskutera är en av de stora. Detta är egentligen bara en detaljfråga i det stora hela, men den stora diskussionen hade vi när vi talade om införande av trängselskatter i . Detta är bara en liten teknikalitet på det beslutet. Just dessa debatter tror jag dock att vi kommer att få se mer av. Jag tror också att vi kommer att behöva mer av denna typ av debatter, för vi kan inte sticka huvudet i sanden eller var man nu sticker det någonstans när man inte vill göra någonting. Inte bara utan vårt lilla jordklot står inför stora utmaningar vi inte kan bortse ifrån. Jag tror att vi om vi ska lösa detta måste ha killar och tjejer som är engagerade politiskt, som vågar ta stora och viktiga beslut inte för att det är kul att ta stora, viktiga beslut, och inte för att det är lätt att ta stora, viktiga beslut utan för att framtiden kräver det. Framtiden, som vi ska lämna över till kommande generationer, kräver att vi vågar ta stora politiska beslut som gör att jorden blir något lättare att leva på eller framför allt går att leva på. Det kommer att ske överallt; över hela jorden måste man ta sådana här beslut. Detta är ett av de beslut vi måste ta som handlar om att vi ska få en bra miljö och en bra värld att leva i. är det så unikt att samtliga partier var helt överens när vi tog detta beslut här. Vi socialdemokrater hade två synpunkter som jag ska återkomma till, men beslutet togs i full enighet. Det intressanta är att det som har förberetts, beslutet nere i och , var också alla i princip överens om när vi tog beslutet . Det mest intressanta tycker jag är att med i spetsen har sagt att detta är bra. Det är en unik situation där man förstår att vi måste göra någonting åt situation, dels på järnvägssidan och dels på vägsidan och i kollektivtrafiken. Människorna som bor där känner nämligen problemen. Vi som pendlar eller åker mycket tåg vet att Centralen i är rent bedrövlig. Det är nämligen en gammal säckstation, som det heter; tågen kan inte köra igenom utan måste in och vända. En ombyggnad och att få göra den så kallade Västlänken skulle göra hur mycket som helst för tågtrafiken och pendlingen i . är det så att vi måste stå emot tillfälliga opinioner. Vi måste stå upp, och vi måste våga ta beslut som några kanske lite populistiskt kan säga att vi inte ska ta. Han sade att det var det parti som gick fram i omvalet i , därför att de tycker att det ska vara en folkomröstning. Jag kollade siffrorna, och det är faktiskt så att gick fram lite grann i i det omval vi hade. Det kan man kanske säga beror på att partiet står upp för att man ska ha en folkomröstning. Mitt parti, Socialdemokraterna, som skulle ha stått i den andra ringhörnan, gick dock också fram dubbelt så mycket som . Om omvalet var en folkomröstning om huruvida det ska hållas en folkomröstning vann alltså Socialdemokraterna. Detta är alltså en teknisk uppföljning av det stora beslut vi tog. Vi socialdemokrater hade då två synpunkter. Det ena var att vi skulle lösa detta med flerpassagerarregeln, och det andra var att skattskyldigheten för utlandsregistrerade fordon måste lösas. har vi svart på vitt att den första frågan är löst, och vi utgår från att den andra också kommer att lösas. Därför, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 120 (MP): Trängselskatter är ett riktigt smart sätt att lösa trängselproblem. Köer och trängsel nu ska jag erkänna att jag är lite influerad av ekonomi uppstår enkelt uttryckt när utbudet på vägutrymme inte motsvarar efterfrågan. Det är helt enkelt fler människor som vill åka bil än vad det finns vägar. Det finns ett planekonomiskt sätt att lösa detta, och det är att bygga nya vägar. Det funkar ett tag, men om man bygger ett samhälle som underlättar för bilismen får man ett mer bilberoende samhälle. Väldigt snart är de nya vägarna igenkorkade med bilar. Så har vi det lite mer marknadsekonomiska sättet att lösa problemet. Det är att sätta ett pris på det begränsade vägutrymmet som matchar utbud och efterfrågan och därmed undanröjer trängseln. Det är en lite mer långsiktig lösning. När införde trängselskatt på försök minskade biltrafiken till och från innerstaden med mellan . Det i sin tur innebar naturligtvis att kötiderna minskade, med en tredjedel i morgonrusningen och nära på hälften i eftermiddagsrusningen. Den ökade framkomligheten innebar att förseningarna med bussar minskade, till stor glädje för alla som åker buss. Minskad trafik leder förstås till minskade utsläpp. Koldioxidutsläppen minskade , och de hälsofarliga utsläppen minskade med mellan i innerstaden. har trafiken ökat en aning eftersom man inte räknat upp nivåerna på trängselskatt i takt med pris- och inkomstutvecklingen i samhället. Trots detta får trängselskatten fortfarande sägas vara en framgångssaga. Det är alltså inte konstigt att även göteborgarna vill ha trängselskatt. Beslutet att införa trängselskatt i är redan fattat. Det vi pratar om nu handlar snarare om några detaljer, om att flytta några betalstationer och sådant. Det är alltså det som vi i riksdag ska ta ställning till. Det är vi som ska fundera på om det är smart att flytta några betalstationer lite längre söderut till i . Jag som representerar län kan säga med en gång att jag har ganska dålig koll på i . Jag har lite svårt att bedöma om det är smart att ha betalstationerna just där. Jag tror att det är många i utskottet som delar detta lilla bekymmer som jag har. Den här frågan borde de lokala politikerna kunna besluta om själva i stället för att de ska behöva skicka förslagen hit för godkännande med ett antal månaders fördröjning som följd. Egentligen är det inte bara det här med några betalstationer hit eller dit eller några kronor hit eller dit upp och ned på nivån som de borde besluta om, utan även makten över vart intäkterna ska gå borde ligga närmare de människor som berörs. Det är någonting som vi i länge har efterlyst, men tidigare gick det inte såsom vår grundlag såg ut. är det däremot fritt fram. Det enda vi har väntat på är att regeringen ska få ändan ur vagnen och utreda hur en sådan reglering ska kunna se ut. Och faktiskt, väldigt vältajmat tillsattes en utredning , så vi behöver inte bråka om den saken utan kan glatt se fram emot att vi framöver kommer att slippa att i diskutera betalningsstationerna på . Det enda vi har kvar att bråka om i handlar om förslag att vi inte ska göra något mer för att införa trängselskatt innan man har haft en lokal folkomröstning i . Att vilja ha lokala folkomröstningar i sig är en högst respektabel åsikt som även ofta hyser, men frågan är vem som ska besluta om att ha en lokal folkomröstning. sade någonting om att man skulle ta de här besluten så nära som möjligt de människor som berörs. Det här är en lokal fråga. Är det då inte rimligt att det är kommunfullmäktige i som ska besluta om man ska ha en lokal folkomröstning eller inte? De har haft frågan uppe och beslutat och sagt: Nej, vi behöver inte ha en lokal folkomröstning. Det kan man tycka olika saker om, men det är i alla fall den lägsta nivån som har beslutat om det. Ska vi då från riksdag komma och säga att det de beslutade är fel och de ska ha en lokal folkomröstning? Det tycker jag är orimligt, så jag ställer mig i stället bakom förslaget i betänkandet. 121 (FP): Om detta hade varit ett radioprogram skulle rubriken absolut ha varit Favorit i repris. Vi har i olika sammanhang debatterat detta. Jag tog mig för att gå tillbaka till utmärkta protokoll och noterade att min första debatt ägde rum och att beslutet gällande togs nära nog , nämligen . Ett par tre av oss var med redan på den tiden. , som inledde debatten, hade en mycket klok synpunkt som jag noterade. Hon sade att debatten då handlade om men att det nog skulle kunna tänkas utsträckas till att gälla andra områden i . Hon nämnde inte vilka. Men det var en mycket klok synpunkt; hon visade framsynthet på den punkten. från var med i den debatten, och Socialdemokraternas hade invalts till skatteutskottet för just detta ändamål. Vägskatter eller vägavgifter är ett mycket effektivt medel för att styra trafiken. Det tror jag att alla är medvetna om. När vi 2004 beslutade om trängselskatten var det, särskilt från och , helt och hållet miljöaspekten som dominerade. Man skulle minska trafiken och utsläppen. Det har, som sade, fungerat väl om man räknar på bara trafiken. Man hade gjort det i tidigare, även om man där räknade lite annorlunda. gjorde klokt nog ett besök i . Det visade sig att antalet bilar visserligen minskade, och Transport Authority berättade att också bensinförbrukningen minskade mellan . Det är viktigt att bensinförbrukningen går ned, för det är bensinen som genererar avgaserna. utanför den stora ringen gick bensinförbrukningen ned med . Problemet var att människor betedde sig på ett sätt som politiker inte vill att de ska göra. De tog långa omvägar, och bensinförbrukningen på de stora motorvägarna utanför hade ökat . Det här är något av det problem som ska lösas i genom trängselskatter eller trängselavgifter. Jag har som ganska få synpunkter på hur man placerar ut betalstationerna. Jag noterar att det är samma problem som man hade i . Detta är den åttonde propositionen om detta som jag är med och debatterar. Det har varit lite oenighet om orden med mera i rubriken, för det gick inte med någonting annat. Men det är själva betalsystemet och den åttonde propositionen som vi diskuterar. I huvudsak är trängselavgifterna en stor framgång. Man ska dock inte bortse från att det här i ett avseende, enligt mitt sätt att se, har avlyft de mest entusiastiska miljöförespråkarna från att vilja vidta andra åtgärder för att minska just bensinförbrukningen, nämligen att satsa på kollektivtrafiken. Det är ett problem, som jag ser det. Även om man vill höja avgifterna finns här en förnöjsamhet med att ha gjort vad som kan göras. Jag menar att till exempel här i , förmodligen också i och på andra ställen, är det en absolut förutsättning för att minska den samlade trafiken. Då måste man se till att bygga ut kollektivtrafiken. Jag hoppas att kommande riksdagar ska lyckas med det. Förbifarter är alldeles utmärkta, och dem kan man folkomrösta om. Det gjorde man till exempel inte i ; där byggde man Förbifart . Det tycker jag var klokt kommer just därifrån. Där har man inte några avgifter inne i staden, men förbifarten avlastar trafiken. När det gäller reservationen från måste man i detta sammanhang notera att det har varit en väldig röra beträffande vem som ska få rösta om vad. Här har partierna intagit olika positioner vid olika tillfällen. Så sent som i den förra valrörelsen föreslog , och att man, om de partierna fick majoritet i , skulle ha en omröstning om huruvida Förbifart skulle fullföljas eller inte. När det gäller den reservation som har avgett håller jag helt med om att man kan tolka valresultatet i på just det sätt som gör i stället, att det var ett starkt nej till en eventuell folkomröstning. När man ska anordna folkomröstningar det är som jag ser det en brist i reservationen från talar man inte om exakt vad man ska rösta om, och man talar inte heller om vem som ska få rösta. Det är väldigt stor skillnad om det är bara de som är bosatta i eller om också människorna i , och till och med uppe i , som tillhör , ska få vara med och rösta. Jag yrkar bestämt avslag på reservationen, för det skulle ställa till ett elände om den vann bifall. Jag vill gärna instämma med mina övriga företrädare och yrka bifall till den lilla men marginella förändringen. Allra sist, herr talman: Som jag tidigare var inne på var det från början fråga om att ta in pengar av trängselorsak, och här har jag en invändning mot . Det finns en principiell skillnad i denna lilla proposition, och det är att man ska höja avgiften beroende på ett annat bortfall av intäkter. Det är helt enkelt inte en miljöåtgärd utan en ren finansieringsåtgärd som används när höjningar av avgifter fastställs. Jag tycker i och för sig att det är rimligt att göra på det sättet, så jag har ingen invändning. 122 (SD): Jag yrkar bifall till reservationen. Liksom , min partikollega, vill jag framhålla vikten av att frågan om trängselskatt i får en demokratisk prövning genom en folkomröstning. Göteborgarna har starka och viktiga åsikter om både trängselskatt och trafiksystem, såväl det kollektiva som bilvägarna. Socialdemokraterna i lovade tidigt en folkomröstning om trängselskatten men ändrade sig. Alternativet till trängselskatt är att investeringarna möjliggörs genom vanlig skatt. En lösning utan trängselskatt innebär att de dyra betalstationerna inte behövs och att dessa pengar kan läggas på rena trafiksatsningar i stället. Betalstationerna kostar nästan initialt och sedan runt . Detta är rent slöseri. Vårt partidistrikt i har verkat för att dessa pengar i stället ska användas i rena satsningar på infrastruktur. Trängselskatten är en del av det västsvenska infrastrukturpaketet. Det västsvenska infrastrukturpaketet är en politisk överenskommelse mellan sju partier där väljarna inte fått ta ställning till sakfrågorna. Det är ingen hemlighet att tvingades acceptera trängselskatten, som man såg som ett onödigt system, eller att miljöpartisterna tvingades acceptera Marieholmstunneln, som de såg som gynnande av biltrafiken. I det västsvenska infrastrukturpaketet fick alla sju partier med en godbit men fick acceptera sura karameller. Men vad fick medborgarna i ? Marieholmstunneln som ska avlasta Tingstadstunneln är med i paketet, och det är en god sak. Kostnaden för Marieholmstunneln beräknas till . Med i det västsvenska infrastrukturpaketet finns också en delfinansiering av som sjunger på sista versen. Även det är en god sak. Ett batteri med små förändringar av kollektivtrafiken främst i , och är även det med i paketet. De flesta av dessa förändringar pekar i rätt riktning. Det är rätt tänkt så långt. Men ser man till den stora bilden och de största pengarna tornar moln upp sig, i alla fall på min himmel. Den övervägande delen av det västsvenska infrastrukturpaketet är Västlänken, som beräknas kosta 20 miljarder och är en tågtunnel under centrala med två nya stationer som ska öka kapaciteten för pendeltågstrafiken in till . är det väldigt många som pendlar in till för att jobba. Tanken bakom det västsvenska infrastrukturpaketet är att planeringen ska leda till att antalet som pendlar in till ska drastiskt öka. Förhoppningen är att andelen som reser kollektivt ska öka radikalt. Här är det tillfälle att återknyta till och trängseln. Den rådande planeringen för är alltså att ytterligare förtäta i centrum med arbetsplatser och boende. Förtätningen ska ske på mark som i många fall inte ligger högt över havsytan. Den romantiserade bilden av varför ska förtätas i centrum är att en mycket hög andel ska åka kollektivt eftersom kollektivtrafiken ska bli närmare. Men jag ser två problem med att förtäta i centrum. 1.För att lösa trängselproblemet är det bättre att förtäta i en ring runt centrum och planera kollektivtrafiken långsiktigt efter det, och då behövs inga trängselskatter. 2.Utan att döma ut centrum i på något sätt är det alltför riskabelt att koncentrera förtätningen till precis de områden som är känsliga för högt vatten. Högt vatten pressar på från två håll, från havet, om klimatforskarna har rätt, och från . Avrinningen från är ett känt problem. Den måste öka för att motsvara tillrinningen, men den kan inte öka utan hot om skred i . Det utreds om en tunnel kan byggas för att tappa rakt ut i med en kapacitet på runt vatten . För att komma till rätta med trafikproblem krävs fler och andra åtgärder än de som ryms i det västsvenska paketet. I stället för att förtäta i centrum och införa trängselavgifter just vid inpassage dit bör förses med en modern kollektivtrafik med hög medelfart och planfrihet. Förtätningen av när växer bör också göras i fler kärnor i en ring runt centrum och på mer höglänt mark. När enorma investeringar har gjorts i K2020 och Västlänken kommer fortfarande att lida av dålig kollektivtrafik. Spårvagnar ska fortsätta att brottas med personbilar, och kommer fortfarande att vara en säckstation etcetera. Andelen kollektivtrafikresande i är lägre än i och . På många sträckor går det lika långsamt att åka kollektivt i som det gjorde ingen skillnad. Andelen kollektivtrafikåkande kommer inte att öka om inte medelfarten i kollektivtrafiken ökar generellt. Naturligtvis är en långsiktig planering avgörande eftersom växer. Trafiken ska planeras för framtiden. fanns det utredningar om planfri kollektivtrafik i , men alla utredningar av detta slag har gått rakt ned i malpåsen. I stället har manövrerat sig in i en återvändsgränd trafikmässigt. i har begärt en ny utredning om planfri kollektivtrafik med hög medelhastighet, men utan framgång. Angående finansieringen av infrastruktur av nationellt intresse säger nog alla att den är ett statligt ansvar. Men trenden är nu att staten kräver motprestationer från kommuner och regioner. Det är också ett skäl till att vi har förslaget om trängselskatter i . Infrastruktursatsningarna i med omnejd är av största vikt för hela landet eftersom är vår största export- och importhamn. Slutligen vill jag säga att trängselskatten dessutom har en mycket svag arbetslinjeprofil. Många i som måste ha bil för att ta sig till och från jobb och förskolor, och som inte har någon som helst möjlighet att åka kollektivt på grund av de dåliga allmänna trafiksystemen, kommer att få betala stora avgifter, eller, enligt det nya förslaget, strax . Det är en mycket kostsam pålaga för låg- och medelinkomsttagare. Frågan om trängselskatten är sällsynt lämplig att avgöra i en folkomröstning. Jag tycker att vi ska låta göteborgarna bestämma i denna fråga. 123 (FP) replik: Det är ännu långt till . Ändock fick vi höra en version av julklappsönskelista från . Det finns inte någon som helst finansiering. Staten ska klara detta. Men, , trängselskatten i det kan du läsa i propositionen beräknas inbringa, tro det eller ej, . Du står här och ska finansiera en annan jättelång lista med trafikinvesteringar och allt vad du har, och du avstår från de första . Vem ska betala dem? Det är den första frågan jag har. Sedan ska jag ställa den andra frågan. Vem ska folkomrösta? Är det de som bor i och som ska folkomrösta? Vi måste veta exakt vilka det är som ska folkomrösta. Ska människorna i också få folkomrösta? Det är en väldigt intressant fråga. Den tredje frågan är: Hur ska frågan formuleras? En av bristerna som jag ser det är att det var väldigt oklart vem som skulle få folkomrösta i det förslag som Socialdemokraterna, lade fram. Det var väldigt klart när det gällde själva frågan om man skulle bygga Förbifart eller inte. På den punkten var det klart. Men det var väldigt oklart vem som skulle få folkomrösta. Ni har i er reservation inte presenterat det på någon punkt. Vad är det man ska folkomrösta om i ? Man kan inte folkomrösta och både säga nej till pengarna och bygga ut kollektivtrafiken för en fruktansvärd massa miljarder. 124 (SD) replik: Intäkterna för att bygga ut infrastruktur tas i huvudsak upp via skatt. De 6 miljarder som kamerorna kommer att kosta tycker vi är slöseri. Det vore bättre att planera trafiken på ett sådant sätt att man inte behöver trängselskatt. Då kan man spara 6 miljarder att lägga på infrastruktur. I övrigt har man skatteintäkterna att luta sig på generellt. När det gäller vem som ska folkomrösta har vi i det här fallet nämnt . Men det finns också flera andra kommuner som är pendlingskommuner till . I huvudsak är det kommunernas ansvar att själva resa frågan. Det är väldigt turbulent i . Många har lovat folkomröstningar och sedan ändrat sig fram och tillbaka. Vi ville visa vad vi i tycker om frågan. Det är därför som vi har väckt följdmotionen. När det gäller hur frågan ska formuleras är det inte så anmärkningsvärt. Det har folkomröstats i , och vi har motionerat i om det tidigare. Det finns färdiga mönster att följa. 125 (FP) replik: Om det var en julklappslista i huvudanförandet är det rena trolleriet med finansieringen här. På vad ska ni spara ? Har ni sedan de pengarna kvar till någonting annat? De finns ju inte. Det är staten som ska betala. Det är de i som ska betala till göteborgarna. Vi har slagit fast en annan princip. Stockholmarna, som jag råkar höra till, ska minsann betala tunnelbanan själva och Förbifart själva. Man tar upp trängselskatten för att det ska finansieras. får vara hur populistisk han vill i . Men här i riksdag kan man inte säga att det ska finnas olika principer för och . Det går inte. Jag har en fråga till. Det gäller detta med vem som ska folkomrösta. Det är inte ointressant. Vi har haft ett sammelsurium av folkomröstningar. röstade så sent som för att vi skulle ha trängselskatterna. Alla de omkringliggande kommunerna som hade icke-socialdemokratisk majoritet samt röstade emot. Därför måste nu tala om: Vem ska rösta? Hur ska folkomröstningsresultatet tolkas om det blir olika resultat i och ? Vad ska då gälla? Ska det bli nej eller ja? Ni måste bestämma er på den här punkten. Ni kan inte bara säga att man ska folkomrösta. Ni måste tala om vad man ska folkomrösta om och vem som ska folkomrösta! 126 (SD) replik: När det gäller vem som ska folkomrösta är det med pendlingskommuner. Det är upp till kommunerna själva att väcka frågan. När det gäller vem som ska betala säger alla att infrastruktur av nationellt intresse ska staten betala. Det är vad alla säger i alla debatter som jag har hört. Det som skedde i var ett undantag. Det var inte staten som tryckte på. Det var som tryckte på och ville medfinansiera för att få satsningen här. Det har blivit en trend där har följt efter med medfinansiering. Men de debattörer som jag har hört har alla sagt att det ska vara statlig finansiering av satsningar av det här slaget. Detta är egentligen av engångskaraktär. Något trolleri med medel finns inte. Tar man 14 miljarder i trängselavgifter från västsvenskarna varav 6 miljarder förbrukas till de onödiga kamerorna är det slöseri. Det är ganska enkel matematik. Det finns mycket bättre sätt att undvika trängsel i . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) 11 § Utökat konsumentskydd vid tidsdelat boende Föredrogs civilutskottets betänkande 2010/11:CU25 Utökat konsumentskydd vid tidsdelat boende (prop. 2010/11:85). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 16 §.) 12 § En EU-ram för bolagsstyrning