prot · GY0975 · 2011-03-18 00:00:00 — Det resulterade i en utredning. Jag hade trott att den skulle komma fortare fram än vad som skett. För den som inte riktigt vet vad egenkapitalbevis är kan man säga att de liknar aktier. Det är inte samma utdelningsmöjligheter för dem. Men skillnaden ligger framför allt i att aktieägarna inte har äganderätten till bankens förmögenhet och inte heller till inflytande i bankens organ. På det sättet kan man inte heller få majoritet och kan därmed inte heller sälja sin bank. Men de är ett mycket bra instrument för landsbygdsbor att kunna stötta sin bank och för banken i sin tur att få tillgång till nytt kapital så att man kan växa med sina kunder om företaget till exempel växer men också vidga verksamheten, kanske till andra orter och andra kommuner. hann jag inte ta upp 3. Jag får återkomma till det i nästa anförande. Jag har i detta läge en fråga till . skulle denna utredning vara klar. Jag skulle vilja veta hur arbetet går när det gäller egenkapitalbevis, när han räknar med att kunna lägga fram ett förslag och hur han ser på möjligheterna att genomföra detta. Jag kan också se att det finns vissa komplikationer. Men jag tror att detta skulle vara en bra möjlighet, precis som det har varit i . 10 Statsrådet (M): Jag vill först och främst tacka för interpellationen där hon tar upp en viktig fråga. Interpellationen är mycket bra formulerad, och det är alltid roligt att diskutera med som är mycket kompetent på detta område. När det gäller kapitaltäckning rent allmänt pågår det ett stort arbete, som vet, i angående kapitaltäckning. Det kommer att sluta med att man kommer att ha mer och bättre kapital i banksystemen som helhet mot bakgrund av den kris som vi just har genomlevt. Det kommer med största sannolikhet att bli så att systemviktiga banker får ännu mer kapital än icke systemviktiga banker. Detta är intressant för oss som har ett mycket stort banksystem. Tittar man på bankernas tillgångar i relation till bnp är nummer fyra i . Vi har alltså ett mycket stort banksystem. Några länder har gått före. Till exempel och har kraftigt ökat kapitaltäckningen i systemviktiga banker. Detta verkar inte ha hämmat bankernas tillväxt och inte heller bankernas aktiekursutveckling. Som vi har meddelat, både jag själv och finansministern, ser vi framför oss en situation där detta kommer att ske även i , det vill säga att systemviktiga banker kommer att ha högre kapitaltäckning än icke systemviktiga banker. Detta kommer att leda till att stora banker i någon mening får en liten konkurrensnackdel jämfört med små banker. Detta borde förhoppningsvis leda till det som jag antar att både jag och egentligen är ute efter, det vill säga finansiell närvaro på landsbygden. Sedan kan man diskutera vilken form av bank det ska vara. Men i vilket fall som helst ser jag framför mig att detta kommer att leda till att mindre banker förhoppningsvis kommer att ha lättare att slå sig fram än stora banker jämfört med hur det är . 11 (V): Jag utgår från att återkommer till egenkapitalbevisen i sitt nästa inlägg så att vi får höra hur den utredningen fortgår, hur läget ser ut och vilka möjligheter som finns. Eftersom var inne på 3 går jag också över till 3, vilket jag inte hann med i mitt förra inlägg. Jag tycker att det är positivt att man höjer kapitaltäckningskraven, och jag tycker att det är positivt att tänker gå längre än vad som sägs i 3. Men jag tycker också att man måste, precis som öppnar för, ta hänsyn till vilken form av banker det är och vilken risk de faktiskt utgör i systemet. Det måste finnas goda förutsättningar för någon form av konkurrensneutralitet. Små banker har självklart mycket svårare att klara den stora administrativa börda och det regelsystem som faktiskt följer i kölvattnet av denna finanskris. Vi från tror att man skulle kunna göra mycket mer tillsammans i . Vi har alla lokala banker i olika former. Jag tror att man skulle kunna samarbeta i genom ett statligt initiativ och försöka starta någon form av gemensam kompetensbank. Jag tror att man behöver denna utvecklingsmöjlighet på landsbygden. Där skulle man kunna samla resurser, men man skulle också kunna hjälpa till med olika former av infrastruktursystem kring finansiella frågor. Jag tror att man behöver detta stöd. På det sättet skulle man kunna underlätta för nya banketableringar runt om i landet. Men vi får se hur sådana tankar mottas. I fråga om 3 finns det ytterligare en komplexitet för sparbankerna eftersom de har sin clearingverksamhet i . Då är frågan om detta kapital kommer att räknas in som kapital enligt 3-reglerna. Som det ser ut just nu har jag tolkat det som att det kanske inte är möjligt. Det var också lite grann av den anledningen som jag ställde min fråga. Kommer man på något vis att försöka begära undantag för just sparbankerna som har clearingverksamhet i i stället för i ? Det är en central och viktig fråga för deras möjligheter framöver. Detta vill jag också höra finansmarknadsministern säga någonting om. 12 Statsrådet (M): Om vi går till utredningen är det min förhoppning att den kan vara klar . Den har ett juridiskt fokus. Sedan måste vi göra en ekonomisk analys givet den utredningen. Men det är ungefär var vi befinner oss i tiden. Frågan om de lokala sparbankernas clearingverksamhet i eller inte kan jag inte svara på. Den måste jag få återkomma till. Jag kan inte den frågan tillräckligt väl. Låt mig säga något om egenkapitalbevisen. Det skulle kunna vara svårt att förena förbudet mot utdelning med utgivning av egenkapitalbevis. Jag inbillar mig att den som köper egenkapitalbevis skulle vilja ha avkastning på dem, och det borde tas från bankens vinst. Det innebär att det kan bli en intressekonflikt mellan dem som har egenkapitalbevis och dem som har sina pengar insatta i banken och att de vill få del av bankens vinster genom fördelaktiga räntor, lägre avgifter och så vidare. I har man avskaffat vinstutdelningsförbudet för sparbankerna. Detta innebär i så fall en ny typ av finansiellt kluster i finansiella företag, alltså sparbanker som får ge ut vinst till skillnad från andra sparbanker. Rent allmänt tror jag att det kan vara farligt att öka andelen av olika typer av bankföretag i . Jag tror att det är bättre att man har mer likartade regler. Jag tycker, liksom , att sparbankerna har fyllt och fyller en mycket god funktion i . Men man måste också lyfta blicken utanför . I till exempel är en stor del av de problem som vi nu ser just kopplade till lokala sparbanker. Även krisen i , framför allt , var också kopplad till lokala sparbanker. Det är alltså inte en rosenröd bild över hela världen. 13 (V): Nej, , det är sällan en rosenröd bild över hela världen, men man kan titta på sin egen omgivning och se att sparbankerna har klarat denna kris mycket bättre än de stora affärsbankerna. De har en högre soliditet och finansierar sin egen utlåning genom inlåning i stort sett. Det är alltså nästan ingen risk alls för samhället. Däremot kan nog både och jag konstatera att det finns bekymmer med tillgång till kapital på landsbygden för att starta företag, driva företag, bygga egna hem och så vidare. Då skulle jag tro att vi behöver se över vilka redskap vi faktiskt har till hands för att stötta en sådan utveckling. Eftersom jag vill ha ökad bankkonkurrens jag tror att det är en bra väg tycker jag också att man måste se över vilka valfrihetsmöjligheter människor ska ha. Då kanske vi ska öppna för en ny form av sparbanker för att skapa sådana möjligheter. Jag tror att man måste göra sådana överväganden i det läge som är. Ser vi att två tredjedelar av landsbygdens kommuner har utflyttning och att det är stora problem i fråga om tillgång till arbetskraft måste vi nog vidta några åtgärder . Då kanske de gamla lösningarna inte är tillräckliga, och vi måste kanske se över nya verktyg. Då kan egenkapitalbevis vara ett sådant. brukar tala mycket om att man ska styra och reglera så att man inte hamnar i farliga situationer. Då kanske det är genom styrning och reglering som vi ska se till att skapa en ny form av sparbank som inte ska innebära någon risk för sådant som vi har sett hända i andra länder. Både och jag vet att sparbankerna klarar 3-reglerna om kapitaltäckning. Frågan är väl om clearingverksamhet ska räknas in, och den stora frågan är om de ska fixa 3 i kapitaltäckningshänseende. Men sedan finns det också en stor administrativ regelbörda i 3 som jag tror att man måste se över för att underlätta för sparbanker framöver. Tack, återigen, för en positiv ingång! 14 Statsrådet (M): Jag håller med : Utgångspunkten ska tas i de behov som landsbygdens kunder har. Naturligtvis är det så. Dock ska man ha klart för sig att finanskriser tenderar att återkomma i olika skepnad varje gång. Man kan alltså inte säga att sparbankerna är immuna för framtida kriser. En sådan diskussion har jag just nu med försäkringsbolagen, som hävdar att de inte hade någon del i orsaken till krisen och därför inte borde få några pålagor. Där har vi olika uppfattningar. Det är en ganska tuff debatt. Rent allmänt tycker jag att lagar man ett gammalt lapptäcke är man inte försäkrad mot framtida finansiella kriser. När det gäller tillgången till bankservice håller på och tittar på det. I den frågan är vi drivande. Jag vet inte när de kommer att vara klara, men detta är ett arbete som vi naturligtvis kommer att följa och som vi också är drivande i. Jag vill bara påpeka detta. Sedan vill jag säga någonting mer om Inlandsinnovation. Det är ett tämligen nytt statligt bolag, och syftet är att bedriva finansieringsverksamhet i framför allt norra inland. Bolaget ska, direkt eller indirekt, kunna investera i eller finansiera företag i detta område avseende innovationsprojekt. När det gäller grundläggande betalningstjänster pågår redan nu ett analysarbete om hur dessa tjänster ska behandlas på bästa sätt efter . Slutsatsen är i alla fall att detta är intressanta frågor. Jag utesluter inte egenkapitalbevis. Jag ser vissa problem. Vi har en juridisk utredning som pågår och som jag hoppas blir klar , trots indragningarna i möjligheter att utföra sitt arbete. Vi får anledning att återkomma till frågan när vi gör ekonomisk analys. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellation 2010/11:253 om sparbeting 15 Statsrådet (M): har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av nedskärningsplaner sett i ljuset av inriktningen i budgetpropositionen . Det är viktigt att man som medborgare, oavsett var i landet man bor, har tillgång till olika typer av service. Utgångspunkten för statliga och kommunala myndigheters arbete ska vara en likvärdig tillgång till service för alla. Medborgarnas behov av hjälp och service ska ligga till grund för hur myndigheternas former för kontakter med medborgarna utvecklas. Det finns olika kanaler för myndigheterna att möta medborgarna. Fysiska möten är ett sätt. Andra sätt är att erbjuda service via Internet eller telefoni. Statliga och kommunala myndigheter arbetar kontinuerligt med att utveckla formerna för kontakter med medborgarna, så även . Regeringen har i propositionen Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt (prop. 2009/10:175) framhållit att myndigheterna är de som är bäst skickade att själva på det egna området bedöma hur de kan tillgodose sina kunders behov av service och tillgänglighet. Det ankommer inte på regeringen att fastställa hur enskilda myndigheter ska organisera sin verksamhet. är det regeringen som ytterst ansvarar för statens tillgänglighet för medborgare och företag. De här frågorna tas därför löpande upp i regeringens styrning. Regeringen arbetar i enlighet med de förvaltningspolitiska målen vidare med detta. I uppdraget till att ta fram en handlingsplan för sitt effektiviseringsarbete har regeringen angett att utgångspunkten är att ska välja de åtgärder som är förknippade med minst verksamhetsrisk, detta för att till exempel säkra kvalitet vid beslut inom sjukförsäkringen. konstaterar i handlingsplanen att det servicebehov som servicekontoren tillgodoser kommer man nu att arbeta med att tillgodose genom andra kanaler. En ny kund- och kanalstrategi är under framtagande. För regeringen är det naturligtvis viktigt att följa detta arbete på nära håll. 16 (V): Tack så mycket för svaret, statsrådet! Bakgrunden till min interpellation är det resultat som vi har sett av regeringens sparbeting på . Man lade fram ett beting på som skulle verkställas . meddelade hur detta sparbeting skulle genomföras och hur det skulle slå. Deras analys var att det de kunde göra helt enkelt var att stänga samtliga servicekontor i och även några lokala kontor. Därför har jag ställt den här interpellationen. Det är väldigt intressant att läsa vad som står i propositionen . Jag ska citera lite grann ur den: Tillgänglighet till olika typer av service för kvinnor, män och företag är en viktig förutsättning för hållbar tillväxt i alla delar av landet. Insatser som syftar till en god tillgänglighet till kommersiell service i form av dagligvaror och drivmedel, liksom insatser som syftar till att bibehålla och utveckla olika typer av offentlig samhällsservice, är därför viktiga för att skapa miljöer där det är attraktivt att bo och arbeta samt starta och driva företag. Vidare skriver regeringen: För att uppnå en ökad samordning av service lokalt och regionalt krävs bl.a. att statliga myndigheter och statligt ägda bolag med uppgift att tillgodose särskilt formulerade och avgränsade samhällsintressen samverkar med varandra och med övriga aktörer. Så har regeringen skrivit. Det är en väldigt bra skrivning för en politik som omfattar hela . ställer upp på de delarna. Men när vi går från vad man skriver till praktik ser verkligheten helt annorlunda ut. Då räcker det inte med svaret att regeringen noga följer utvecklingen. Regeringen skriver att den som ska samordna och sköta verksamheten är myndigheterna. Men det är ju just genom sina regleringsbrev och direktiv som regeringen har möjlighet att verkställa den övergripande politik man har för samhällsutvecklingen i . Det här går stick i stäv med vartannat. Jag funderar väldigt mycket över hur man ska uppnå sina intentioner när man passivt sitter och tittar på de neddragningar som sker på myndigheterna. Det gäller inte bara ; de har skett på Arbetsförmedlingen, på och också på tingsrätterna. Låt oss titta lite grann på servicekontorens betydelse. För , som jag kommer ifrån, innebär detta att 200400 spontana besök per dag kommer att drabbas. Det är människor som har behov av att träffa en handläggare ansikte mot ansikte. försvinner den möjligheten. I var det ungefär 5 000 spontana besök. I , som är en mindre kommun, var det någonstans mellan 80 och 100 spontana besök per dag. Frågan som man måste ställa sig är: Hur ska de här människorna, som inte har möjlighet att gå via Internet, få den kontakt med myndigheter som de behöver? Och hur påverkar det arbetsmiljön för de anställda när man nu ska frångå det viktiga i samhällsuppdraget: att vara en serviceorganisation som är till för människorna? 17 Statsrådet (M): Två viktiga punkter tycker jag att vi ska diskutera. Den första är att det, om vi ska vara lite noga här, inte är regeringens sparbeting till . Det är viktigt att hålla ordning på. Det betyder inte att regeringen inte tar ansvar för den budget som via regering och riksdag tilldelas, men det handlar inte om ett sparbeting från regeringen mot utan om regeringens och ytterst förväntan på att håller sin budget. Det är ingen bagatell i sammanhanget. Jag vågar påstå att alla myndigheter i tycker att de skulle kunna ha nytta av något större budget än vad de har. Det är helt rimligt. Lika rimligt är att alla myndigheter förväntas hålla den budget som de fått sig tilldelad. fick de en budget, har ytterligare pengar tilldelats med den tydliga inriktningen: Kom tillbaka till den ordinarie budgeten ! Och nota bene: Det finns inget samlat oppositionsalternativ på annan budgetnivå för . Ingen annan har sagt att det finns en helt annan nivå som borde gälla. Det har gjort att regeringen har krävt att ska inkomma med en handlingsplan som tydliggör hur man kommer till den budget som har fastlagt. Detta är ingen oväsentlig detalj i sammanhanget. Så till själva substansen. Vi pratar om servicekontor, inte om att släcka ned närvaro i . Vi pratar inte om att förändra ett enda möte mellan en försäkrad och hans handläggare i de ärenden som är viktiga för försäkrade. Det handlar däremot om att, med egna ord, långsamt förändra mötet mellan allmänheten och . Det är en process som ändå pågår. beskrivs den som extremt framgångsrik. relationer med enskilda skattebetalare har långsamt men tydligt förändrats mot mer av telefoni, mer av Internet och färre fysiska möten. På lång sikt är det en alldeles riktig utveckling. Sedan har jag respekt för att detta kan ske i olika takt på olika ställen, men ytterst kan inte regeringen eller fatta beslut om detaljer i organisationen. Det måste själv göra. Det finns många sätt att uppnå samma sak. Jag noterar att väljer den strategi som de tycker får minst negativa konsekvenser för de människor som är inne i och har en pågående relation med . Det tycker jag att de gör rätt i. 18 (V): Statsrådet kan kalla det vad som helst, men resultatet av det förslag har är sämre service. Man ska också komma ihåg att regeringen tillsatte en utredning med som just skulle se över samverkan mellan de statliga myndigheterna för att nå en större samverkansgrad när det gäller statlig service i hela landet. Denna utredning ligger nu också på regeringens bord. Om jag minns rätt heter den Se människan. Det är just vad det handlar om människors möjligheter att träffa en handläggare. pratar jag om spontanbesöken, inte de ordinarie. Där finns nämligen de personliga kontakterna, där man beställer tid eller får den sig tilldelad. Det är inte dessa besök jag pratar om, utan jag pratar om de spontana besök som sker och som är ungefär tre och en halv miljon på servicekontoren. Det är ingen oväsentlig samhällsuppgift har, och det är oerhört viktigt när man gör denna typ av förändringar att det sker på ett sådant sätt att inte servicen försämras. Tittar vi på servicekontoren och ser vi att de samverkar med både och och i vissa fall också med Arbetsförmedlingen. Det kan se lite olika ut. Detta är också en del av den kritik som fört fram: Vi ser att myndigheternas roll oftast är att utgå ifrån sin egen verksamhet. De har inte helheten. Jag menar att man om man är i samverkan med andra inte kan lägga fram denna typ av förslag utan att diskutera med kommuner och övriga myndigheter, och den som har ansvaret är därmed . Det är en regel att man kör och verkar utifrån sina egna intressen utan att ha det övergripande som regeringen så bra har beskrivit i budgetpropositionen . Samverkan ska vara regel och inte undantag. Det är det som är poängen. När det nu gäller dessa servicekontor är det inte bara landsbygdskommuner som drabbas. De har redan drabbats; där finns inte så väldigt mycket statlig verksamhet kvar. Det här slår dock också i större städer som . är inte någon stor stad direkt, men detta är ändå en utarmning som också drabbar de mindre kommuner som finns runt omkring. Statsrådet skriver: Vi ska noga följa utvecklingen. Hur ska jag tolka det? Om detta får effekter på servicen som inte är acceptabla för enskilda personer, kommer ni då att vidta åtgärder eller kommer ni att sitta vid sidan om och bara titta på hur verkställer sina planer? 19 (V): Det är en intressant debatt, och det är en bra interpellation som från har skrivit. Jag kan instämma i allt han säger. Vi har drivit denna fråga väldigt . När det gäller vad detta kommer att få för konsekvenser nu när börjar dra sig ur på många ställen vet vi att det får konsekvenser för andra myndigheter och den samordnade servicen om försvinner från orten. Jag har haft många interpellationsdebatter med och om detta med samordnad service som utredning utmynnar i. Det ska finnas minst ett servicekontor i varje kommun för och Arbetsförmedlingen tillsammans med kommunen och också privat näringsliv och ideella organisationer för att upprätthålla detta. Det borde intressera, för det vi nu ser på landsbygden är att man drar sig därifrån. Står man för en arbetslinje borde detta förslag komma till stånd. Man har hållit på ganska länge och talat om att det är under beredning när det gäller utredningen. Men ett sätt för ministern skulle kunna vara att faktiskt sätta ned foten och säga att ska finnas med minst ett kontor i varje kommun. Är du beredd att ställa upp och göra det? Det är nämligen en grundläggande statlig service man har till sina medborgare. Om man i text skriver att alla medborgare i ska ha likvärdig service tycker jag att är central. Man skulle kunna i sina direktiv och i sina regleringsbrev säga: ska finnas på ett ställe i varje kommun i . Är ni beredda att göra detta? 20 Statsrådet (M): Svaret på denna fråga är: Nej, det är vi inte beredda att göra. Statens legitima krav på samverkan mellan statliga myndigheter fritar självklart inte varje myndighet från dess eget ansvar att fullgöra sin uppgift inom sina av angivna budgetramar. Det är en viktig sak. Det är lika uppenbart att staten har legitima synpunkter på att myndigheter ska samverka till medborgares fromma som att myndigheter har ett unikt eget ansvar för sin egen verksamhet. Jag har inte hört någon regering ha en annan uppfattning i denna fråga. Detta är inget förslag som vi har att ta ställning till. Det är eget beslut. Vi har inte sagt: Det gör ni rätt i. Vi har sagt: Ni ska se till att hålla er inom de budgetramar som finns, och ni ska göra det med så goda resultat som över huvud taget är möjliga. ska anpassa sig till den budget som gäller. De har ett uppdrag att beskriva detta i en handlingsplan, och den följs dessutom av såväl Inspektionen för socialförsäkringen som eftersom vi under en har haft bekymmer med ekonomistyrning inom . Detta är inte unikt för som myndighet, men det är inte oväsentligt att det är en stor myndighet som har stor påverkan för många människor och där den ekonomiska kontrollen är väldigt viktig. Slutligen är det nog så att tekniken för myndigheters möten med medborgare, kunder, försäkrade, skattebetalare, pensionärer det finns många olika kategorier kommer att variera och förändras . Jag tror att det vore orimligt om vi i riksdagsbeslut eller för den delen regeringsbeslut skulle binda myndigheter till specifika former för mötet med de människor de ska tjäna. 21 (V): Till kan jag säga: Ja, tekniken kommer att förändras. Den har också förändrats . Vi har sett att den har medfört en centralisering av statlig service och statliga myndigheters verksamhet till först regionkontor och sedan i huvudsak . Det är den utveckling vi har sett. Den borgerliga regeringen har vid åtskilliga tillfällen poängterat vikten av statlig närvaro i hela . Det ligger en utredning på regeringens bord där man talar om behovet av statlig närvaro i samtliga kommuner. Det beslut som har tagit nu jag kan citera vad presschefen för sade är slutgiltigt. Det ska alltså verkställas. Det innebär att man frångår en del av den övergripande politik som regeringen har när det gäller den statliga servicen. Det går inte att bara säga att en statlig myndighet ska hålla sin budget. Man måste se till resultatet och se till den övriga delen av den politik som regeringen för. Jag kan inte se hur det här rimmar och håller ihop med tanken att hela ska leva. Det ska finnas service att tillgå i samtliga kommuner. Teknik i all ära, men de personliga mötena får aldrig underskattas. De har oftast ett större värde än att prata via telefon eller försöka fylla i en blankett via Internet. Det är inte alla som har den förmågan eller den möjligheten. 22 (V): Jag ställde en fråga till ministern om han var beredd att ställa kravet på att de ska ingå i en så kallad samordnad service med andra och att det ska finnas minst ett servicekonto minst i varje kommun. Det sade ministern alldeles bestämt nej till. Då ställer jag ytterligare en fråga.