prot · GZ0923 · 2011-10-26 00:00:00 — 17 (V) replik: Vi som bor i den här regionen jag kommer själv från , och det finns också de som bor i har arbetat för detta . Det har ofta skett över partigränserna och ibland också med stöd från våra borgerliga kolleger. Men någonting händer på flygplanet ned till . Då glömmer man bort vad det är man har arbetat för när det gäller att utveckla . Då röstar de borgerliga ledamöterna här i kammaren emot denna satsning som är helt avgörande för att utveckla vår landsända. Jag tycker inte att det håller. Men om det nu är så att det är tack vare den borgerliga regeringen som man har fått denna möjlighet till medfinansiering av den här avgörande investeringen, kommer då regeringen också att föreslå att den blir av? Det är det som är den avgörande frågan. Eller har man tänkt att det här ska bli en snygg hyllvärmare på något departement och att man ska kunna peka på att det finns en utredning? Vi är inte så intresserade av utredningar längre, utan vi vill ha en järnväg där vi kan frakta våra råvaror och ha moderna persontransporter. Skillnaden mellan den borgerliga regeringens politik för norra och och den rödgröna oppositionens politik är att vi satsar på hela . För oss är detta inte bara en paroll. För oss är det vår politik att vi investerar över hela . Det, om något, skulle gynna befolkningen i norra och samarbetet i hela . 18 (C) replik: Sammanhållning av hela och av är en viktig del. Som jag nämnde i mitt tidigare inlägg är ett resultat av en framställan och ett arbete från svensk sida. Den stora skillnaden, fru talman, mellan och regeringens hållning i infrastruktursammanhang är att vi inte använder luftpengar. Vi investerar, och vi har stärkt insatserna när det gäller järnvägstrafik för att få någonting att hända i verkligheten och inte bara i talarstolar som från sida. Det har varit mycket tal, mycket snack, mycket luft och många spadtag när det gäller finansiering. Men det har varit lite resultat i verkligheten. 19 (S) replik: Jag delar syn i hans replikskiften när det gäller satsningar på ett område i norr. Jag reagerar lite grann när säger att vi ropar efter mer. Det kanske vi gör, skulle jag vilja säga. Vi gör det utifrån att vi saknar handlingskraft från regeringens sida. Det är självklart att vi gör det eftersom vi, precis som var inne på, lägger finansieringen klar för exempelvis Norrbotniabanan. Vi står bakom hela Botniska korridoren. Vi lägger också fram förslag om hur vi ska bygga ut infrastrukturen över . Allt detta är till för att stimulera och öka en rörlighet över våra gränser. Det är oerhört viktigt. Vi säger i vår motion som behandlas i betänkandet att vi skulle vilja se över hur den ökande rörligheten fungerar och vad man mer kan göra för att stimulera den. Det är ett initiativ som vi vill att ministerrådet ska ta till sig. har haft ordförandeskapet i Barents euroarktiska råd. Det har precis avslutats. Jag var uppe i när lämnade över stafettpinnen till Støre, som ska ta över ordförandeskapet. Jag kan säga att inte hade mycket att rapportera om vad han som minister och ordförande har åstadkommit när det gäller Barentsfrågorna. Det har snarare blivit en mer irriterad stämning från den ryska sidan när det gäller våra diskussioner om klimatfrågan. 20 (C) replik: blev det nästan lite intressant. skulle jag nästan ha velat höra lite mer om den ryska sidans uttolkning av det svenska ordförandeskapet i Barents euroarktiska råd. Det är väl ändå märkligt, fru talman, om Socialdemokraterna låter vara uttolkare av framgång eller av de insatser som har gjorts när det gäller klimatområdet från och från Barentssidan. Vad recenserar är åtminstone inte min värdemätare för framgång. Måhända är det Socialdemokraterna val, och det får jag väl respektera. Jag hör också viljan att investera i järnväg i Botniska korridoren och i nya förbindelser över . Men jag har läst den reservation som man yrkar bifall till. Där säger man att man vill ha ett ännu mer utvecklat och förstärkt samarbete och att det är nödvändigt att ytterligare stärka det inomnordiska samarbetet och bygga upp nätverk som i sin tur kan öka det nordiska inflytandet i EU och andra samarbetsorgan. Vad är det för nytt i det, fru talman? Är det inte just det som regeringen gör? Vi har stärkt det nordiska samarbetet. Vi har byggt upp nya nätverk. Vi har startat olika arbetsgrupper utifrån globaliseringsfrågorna. Vi har också stärkt den nordiska rollen i EU-sammanhang precis som i globala sammanhang. Det är just denna nya energi som har tillkommit. När det gäller Botniska korridoren och allt annat som socialdemokratiska budgetmotioner lyfter in väljer vi en annan ekonomisk strategi, fru talman. Vi har en budget i balans, och vi har en budget som säkrar svensk ekonomis hållbarhet. 21 (S) replik: Vi sitter ihop med parlamentariker i , alltså även med ryska parlamentariker. Vi för diskussioner med varandra. Vi pratar inte direkt med . Däremot för vi ett resonemang om hur vi tillsammans ska kunna hjälpas åt för att få till stånd bra förslag när det gäller att komma åt den klimatförstöring som sker uppe i Barents, särskilt på . Det är utifrån dessa resonemang det finns oerhört mycket kritik mot ordförandeskapet i Barents euroarktiska råd och utrikesminister . Jag vill att det klart ska framgå att det är på detta sätt. Utifrån de som har gått med ordförandeskap kan jag bara konstatera att det har varit oerhört mycket prat och lite verkstad. Det finns inte mycket till handling som är gjord utifrån detta ordförandeskap. Jag ser fram mot att verkligen få till stånd att regeringen kommer till och officiellt lämnar skrivelser om vad samverkan inom Barents har åstadkommit och vad man har för avsikt att fortsätta med. Det gäller också inom det arktiska området. Det är först då vi kan föra en debatt här i kammaren. Det är också först då jag tycker att handlingsalternativen blir mer prioriterade, och vi har möjlighet att påverka också på detta sätt som parlamentariker. Jag skulle vilja veta vad tycker om denna bit att vi ser till att vi får en skrivelse till kammaren. 22 (C) replik: Det är intressant att föra samtal med ryska parlamentariker. Det gör också jag. Men det är inte ofta det leder till resultat. Vi brukar säga: Gå hem och be er regim göra någonting själva! Be dem göra insatser själva för att komma rätt! Vi vet att ryska parlamentariker och politiker ofta reagerar på ett visst sätt. Det är svårigheter när det gäller hela samarbetet runt och annat. Vid det minsta lilla som heter EU blir man nästan allergisk från ryska parlamentarikers sida. Jag hoppas att man kan komma över detta, för det behöver vi. Vi behöver hitta fram, och vi behöver få med den ryska politiken på insatser inte minst på klimatområdet. talar om prat. När det gäller frågan om Barents kan jag inte komma ifrån att jag hör mycket prat. Men jag ser inga konkreta förslag i reservationerna. , fru talman, hörde jag igen frågan om skrivelser. Det verkar vara den gordiska knuten. Det kan vara viktigt för att få en parlamentarisk kontroll. Men jag tycker också att vi måste vara varsamma med skrivelser och se till att man inte kommer med skrivelser bara för skrivelsernas skull. Det måste finnas någonting mer. Jag tycker att man kan fundera på om man ska sammanfoga ett antal olika perspektiv. Det finns flera perspektiv i , och som man skulle kunna tänkas föra samman. Det är möjligt att man skulle kunna ta med sig en sådan fundering från den här debatten, åtminstone gör jag det. 23 (SD): anser att det nordiska samarbetet fyller en mycket viktig funktion. Som tidigare framgått i dagens debatt har de nordiska länderna ett starkt gemensamt kulturarv som vilar på gemensamma värderingar i fråga om demokrati, rättvisa och rättsstat. Samarbetet mellan de nordiska länderna bör vila på en grund av ömsesidigt förtroende och gemensamma intressen. Det bör också finnas en samsyn kring vilka arbetsområden som bör vila på samarbete och vilka som är varje lands enskilda ansvar. Det nordiska samarbetet rör sig över ett brett spektrum av frågor, och jag kommer att lyfta fram några av dem som vi anser är viktiga. Det nordiska samarbetet är inte minst viktigt i en händelse av kris i något av våra grannländer. Detta blev synnerligen aktuellt när vårt grannland drabbades av ett av de värsta attentat man kan tänka sig och en fruktansvärd tragedi. välkomnar därför att man i skrivelsen om nordiskt samarbete lyfter upp att samarbetet inom samhällsskydd och beredskap har fördjupats , bland annat genom Hagadeklarationen som exempelvis innebär att man ska utveckla ett samarbete kring räddningstjänst och kriskommunikation. Ett gemensamt forum för räddningstjänst till sjöss med ett effektivare samutnyttjande av resurser för att utveckla vår gemensamma förmåga är också ett viktigt framsteg inom detta område. Även om det är lovvärt med nationella ansträngningar för vårt klimat och vår miljö är detta alldeles uppenbart en global fråga där länder påverkar varandra och där det krävs globala insatser för en långsiktig förbättring av vårt klimat och vår miljö. Ett samarbete med de nordiska länderna, som ligger oss närmast, är därför naturligtvis viktigt. Det gäller inte minst en miljömässig och socialt hållbar utveckling i , vilket har framhållits mycket här . Att de nordiska länderna kan tala med en enad röst i EU i klimat-, miljö- och djurskyddsfrågor anser vi också har ett stort värde. När det gäller gränshindersarbetet instämmer i vikten av att underlätta för medborgare i de nordiska länderna att röra sig över gränserna. Vi ser positivt på de gränshinder som upplösts , till exempel när det gäller rätten till sjuk- eller föräldrapenning för pendlare med timanställning i och att taxibolag i gränstrakterna kan operera i grannlandet. Dock finns det mer att göra på detta område, inte minst när det gäller komplicerade regler som påverkar familjer, till exempel familjeförsäkring för Öresundspendlare. Människohandel för sexuella ändamål utgör en allvarlig kränkning av mänskliga rättigheter och innebär ett djupt mänskligt lidande för de utsatta. Därför välkomnar att länderna i har avgett en särskild avsiktsförklaring i syfte att utveckla ett samarbete kring bekämpandet av människohandel för sexuella ändamål. Kampen mot människohandel och organiserad brottslighet kräver verkligen ett fortsatt samarbete på alla fronter inom och . instämmer vidare med det regeringen framhåller i skrivelsen om att det nordiska försvarspolitiska samarbetet bör fördjupas ytterligare. Vi tycker att detta är viktigt så länge dessa samarbeten är rationella, har ett mervärde och den nationella beslutanderätten gällande varje lands operativa förmåga får finnas kvar. Enligt skrivelsen om som vi behandlar utgör kultursamarbetet en av grundvalarna i det gemensamnordiska arbetet. Med tanke på vårt starka gemensamma kulturarv bör ett samarbete för att just stärka och bevara vårt kulturarv vara av vikt. ser därför med glädje att vårt förslag om att bevara den nordiska identiteten i det nordiska samarbetet faktiskt har hörsammats i . Jag vill avsluta med att säga att vi väljer att yrka bifall till utskottets förslag på samtliga punkter i detta betänkande. 24 (V) replik: nämnde här behovet av ett gemensamt nordiskt agerande i klimatfrågan. Jag hajade till, för jag tror att det är första gången jag hör en sverigedemokrat prata om klimatproblemen trots att jag har suttit i där den här frågan har varit uppe otaliga gånger. Jag blev lite nyfiken. Vad vill att vi ska driva i klimatfrågan? Vill att vi ska höja utsläppsmålet i EU från till ? Hur ska det ske? Hur ser man till exempel på att regeringen vill att så mycket av utsläppsminskningarna ska ske i andra länder och användandet av CDM-åtgärder? Om det verkligen är så att vill ha en ambitiös klimatpolitik finns det en parlamentarisk majoritet i för att skärpa klimatmålen och tvinga regeringen att bedriva en mer ambitiös klimatpolitik i Europeiska unionen. Jag skulle gärna vilja ha svar på de frågorna. 25 (SD) replik: I vår biståndsbudget har vi talat om att det inte räcker att göra satsningar i klimat- och miljöfrågor lokalt, utan det är en fråga där vi måste samarbeta. Det jag vill framhålla här är just vikten av ett samarbete i de här frågorna. Vad vill vi göra? Vi ser självfallet positivt på alternativa energikällor. Även om vi vill bevara kärnkraften ser vi positivt också på andra alternativ. En sak som jag lyfter fram här när det gäller klimat och miljö är djurskyddsfrågor. Våra representanter i den svenska delegationen har lyft fram att djurskyddsfrågorna i och har en särställning om man jämför med andra länder i EU. Vi tycker att det är väldigt viktigt att lyfta fram de här frågorna där. 26 (V) replik: Jag måste tyvärr säga att det inte är alldeles kristallklart vilka mål har i den internationella klimatpolitiken. får ursäkta, men jag tror inte att ni har någon internationell klimatpolitik. Ni har inga mål därför att ni egentligen inte bryr er om det som är världens viktigaste framtidsfråga, nämligen hur vi ska komma till rätta med växthusgasutsläppen. Är ni för att höja utsläppsmålet på EU-nivå till ? Det är en helt avgörande fråga i det internationella klimatarbetet. Ni talar om att ni ska använda mer pengar för att minska utsläppen i andra länder, men i orsakar varje individ utsläpp som är åtminstone fem eller sex gånger högre än vad som är globalt hållbart. Delar ni målet att vi måste ned till en utsläppsnivå som motsvarar ett till ett och koldioxid per person för att bete oss på ett ansvarsfullt sätt? Vilket tidsperspektiv har då här? Om vi ska ställa om samhället för att göra det måste vi verkligen arbeta lokalt, regionalt och nationellt. Jag tycker att ni smiter från det här ansvaret när ni säger att vi inte behöver göra någonting på hemmaplan. Om ni säger att vi i ska arbeta globalt för de här målen undrar jag hur ni ser på det omfattande användandet av CDM-mekanismer där man ska uppnå nationella mål genom att flytta ut detta någon annanstans. Tycker ni att det är försvarbart? Hur ser ni på ett nytt bindande Kyotoprotokoll? Är ni för eller emot det? Vill ni höja EU:s utsläppsmål till 2020? Jag tycker att det är anmärkningsvärt att ett parti som har ambitionen att vara ett heltäckande riksdagsparti, ambitionen att bygga upp en politik på avgörande områden, över huvud taget inte har en politik på klimatområdet, varken i , lokalt eller globalt. 27 (SD) replik: vill att jag ska hålla en föreläsning om hela vår klimatpolitik, men jag anser att vi diskuterar hur vi i ska kunna samarbeta i viktiga miljöfrågor. Jag har bland annat lyft upp att situationen i är mycket viktig och att vi stöder utskottets förslag om de insatser som behöver göras där. verkar ställa mot varandra att vi inte ska vidta några åtgärder i för att vi tycker att det krävs globala insatser. Det är naturligtvis inte riktigt. Det vi vill lyfta fram är frågan vad det gör för skillnad om vi i lägger stora resurser på miljö- och klimatfrågor som utsläpp och andra stora klimatproblem ökar i stora länder så att det påverkar hela vår globala miljö. Därför har vi lyft fram att det här är en global fråga, och för att kunna nå framgång vad gäller miljön behöver man göra satsningar i samverkan med andra länder, inte minst genom påtryckningar på och och genom olika förhandlingar för att på så sätt påverka miljön där. Om man ser det hela globalt är trots allt ett ganska litet land medan utsläppen och därmed påverkan sker i stora länder där industrin är på framväxt. 28 (KD): De nordiska länderna har en lång och fin tradition av gemenskap, förståelse och utbyte mellan varandra. Det nordiska samarbetet har en stark folklig förankring. Samarbetet utgår från ett gemensamt kulturarv och vilar på gemensamma värderingar i fråga om demokrati, rättvisa och rättsstat och är unikt vid en internationell jämförelse. började den formaliserade gemensamma resan, och samarbetet har präglats av samstämmighet, konsensustänkande och att vara en förenad, nordisk röst som ska underlätta och främja kultur, handel, arbete, utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik, utbildning, konsumentpolitik, miljö, hälsa med mera. Det har bland annat inneburit en gemensam passunion och en arbetsmarknad i regionen, smidig för hela . Det mer formaliserade , och senare också , har ytterligare förstärkt detta och tagit samarbetet till högre nivåer . Då även blev medlem har vi gemensamt blivit fler och kan därmed påverka mer med en starkare röst. När det gäller arbets- och pendlingsmöjligheter har det utvecklats explosionsartat, och det är glädjande att vi kan ha så stort utbyte av varandra. Arbetslinjen främjar såväl länderna som den enskilda människan och bidrar till gränslösa fördelar. Det är viktigt att små länder samarbetar, inte minst när de gemensamma nämnarna är fler än olikheterna. Det är en winwin-situation. I den rapport som kommissionen gett ut med anledning av vilka lärdomar som gjorts när det gäller , som antogs under det svenska ordförandeskapet 2009, skriver kommissionen: Strategin har bidragit till ett bättre samarbete i regionen för att möta gemensamma utmaningar. Strategin har lett till ett antal konkreta insatser och en mer enhetlig användning av resurser inom regionen. Rapporten lyfter även fram lärdomar och rekommendationer för framtiden, som kan tjäna som inspiration för andra makroregionala strategier såsom den europeiska strategin för Donauregionen. Exempelvis rekommenderas en förbättrad samordning och samverkan av tillgängliga fonder och stödprogram för genomförandet av strategin. En annan viktig fråga är mänskliga rättigheter och vår hållning som förebilder, att respektera de fri- och rättigheter som borde vara en självklarhet. Det är viktigt att vi tydligt markerar att vi inte accepterar brott mot grundläggande fri- och rättigheter. Alla människors lika värde och rättigheter ska gälla. Miljön och miljöförstöringen känner inga gränser. Därför är det viktigt att vi gemensamt värnar de värden som vår natur har och tydligt skyddar den miljö som vi alla är så beroende av. I utvecklingen av ny teknik, ny infrastruktur och gemensamma handels- och arbetsmarknader finns det stora vinningar att göra när vi gör saker tillsammans. Dels kan vi hitta billigare och bättre lösningar, dels bidrar storskaligheten och samsynen till att vi lätt kan anpassa oss till varandras system. finns en bra ambitionsnivå när det gäller dessa frågor, och därför kan vi med tillförsikt fortsätta framåt och bryta ny mark inom andra områden. Forskning och utveckling, miljö och infrastruktur är några av de mer synliga delar av verksamheter som med fördel kan samordnas. Med gemensamma standarder finns bra förutsättningar att bedriva tillverkning, handel och forskning som gör processer enklare, billigare och konkurrenskraftigare. Vårt samarbete med att finansiera klimatrelaterade projekt i närområdet är viktigt såväl regionalt som globalt och bör ha fortsatt hög prioritet. Jag vill även ta upp några andra viktiga punkter som finns med i utskottets betänkande, bland annat människohandel. Människohandel är en gränslös verksamhet av gränslös vidrighet. Att sälja en annan människas kropp och förminska något så ovärderligt som ett människovärde är oförsvarligt och obegripligt. Vi kan inte stillatigande se på när det sker, och regeringen har därför agerat kraftfullt både nationellt och internationellt mot just detta. Krafttag mot den organiserade brottsligheten är prioriterat. fattade regeringen ett beslut som innebär förstärkningar av möjligheterna att spåra, säkra, återföra och förverka vinster av brott. På så sätt hindras verksamheten att vara ekonomiskt lönsam, och därmed försvåras också möjligheten att bedriva slavhandel för sexuella ändamål. När det gäller människohandel och organiserad brottslighet finns en handlingsplan för arbetet mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Man ska också inkludera människohandel som samarbetsområde i Stockholmsprogrammet. Inom ramen för det nordiska samarbetet har ett program mot människohandel antagits, jämställdhetsministrarna har träffats om detta och ett gemensamt avstamp för att bekämpa människohandel för sexuella ändamål i har antagits. Slutligen vill jag understryka vikten av att undanröja gränshinder och underlätta för medborgare i de nordiska länderna att röra sig fritt över gränserna. Det för människor närmare varandra och är utvecklande för hela regionen. Genom kan vi gemensamt hitta bra lösningar för som en gemensam forskningsplattform, ett skyddsvärt naturområde och ett viktigt arv till våra barn och barnbarn att förvalta. Vi kan se till att förblir ett säkerhetspolitiskt lågspänningsområde och att aktiviteter och samarbeten i utövas i enlighet med folkrätten samt övriga relevanta internationella överenskommelser. I detta anförande instämde (KD). 29 (S): Mina tänker jag ägna dels åt och för , dels åt gränshinder och framför allt de positiva effekterna av att gränshinder försvinner. Med har alla länder runt med undantag för blivit EU-medlemmar. Det ger oss stora politiska och ekonomiska möjligheter, bara vi förmår att på ett klokt sätt hantera den nya geografin och det nya politiska grannskap som har öppnat sig. Ett konkret exempel är att våra möjligheter att skydda miljön i vårt gemensamma innanhav ökar. Ett av målen måste vara att förhindra allvarliga fartygsolyckor och oljeutsläpp. Under socialdemokratiskt regeringsinnehav utvecklades Östersjösamarbetet kraftigt, och det är bra att vi går vidare och befäster som ett fredligt område. Trygga länder har i regel välmående och trygga grannar. Vår säkerhet har stärkts av att de flesta länderna runt är demokratiska och att det ekonomiska ömsesidiga beroendet har ökat i takt med den starkt ökande handeln. Vad som fortfarande återstår är att stimulera ett positivt ryskt deltagande i det regionala säkerhetsskapande samarbetet. I detta sammanhang kan det vara på sin plats att påminna om att det är U 137 gick på grund i . Det har hänt en hel del positivt , och det får vi tacka för. Miljötillståndet i är ändå fortfarande alarmerande. Det är därför av största vikt att även i fortsättningen håller en hög profil i det här arbetet. Ett viktigt steg för att förbättra miljön i är utbyggnaden av hamnarnas kapacitet att ta emot avfall från fartyg och fritidsbåtar. har fyra huvudsakliga mål: förbättra miljön, öka välståndet, göra regionen mer tillgänglig och attraktiv samt öka trygghet och säkerhet. Vi socialdemokrater ser i huvudsak positivt på strategin. Till viss del är strategin en sammanställning av åtgärder som redan planerats inom EU, och allt är inte nya förslag, men bra ändå. Det är naturligtvis positivt att man samlar de planerade åtgärderna för i en gemensam strategi, men vi höjer ett varningens finger för att strategin kan bli en pappersprodukt utan reella finansiella möjligheter att stärka . Den ekonomiska krisen i världen är förstås oroande. I det här fallet tänker jag speciellt på . Detta gör strategin angelägen att genomföra, så att inte vissa av medlemsstaterna halkar efter i utvecklingen. Genom ett ökat samarbete och en än bättre samverkan kan staterna stärka sin konkurrenskraft och sitt välstånd. Länderna runt har en samlad befolkning på drygt 100 miljoner. Inte minst för del ger det här stora möjligheter att öka handelsutbytet med våra grannländer, vilket i förlängningen leder till högre ekonomisk tillväxt och fler jobb. Regionen har stora möjligheter att utvecklas. , som i många avseenden är en global vinnarregion, kan vara en inspiration för hela att utvecklas till en framgångsrik region i . Vi vill ha fri handel och en marknad som gynnar alla parter, både och våra handelspartner. Men det ska vara en ansvarsfull frihet som också tar hänsyn till människor och miljö. Vi tjänar alla på att skapa en långsiktigt hållbar ekonomi som tar hänsyn till miljön. För det behövs samarbete och politik men också gemensamma regleringar på EU-nivå. Handeln med kommer att öka och vi vill närma oss våra grannländer på andra sidan ännu mer. Jag går raskt över till något som berör gränshindren.