prot · GY0988 · 2011-04-14 00:00:00 — För det är både den centrala ledningen i ett gemenskapsföretag och arbetstagarna som har initiativrätten till att inrätta ett europeiskt företagsråd. Det är samma övergripande syfte i de nya reglerna som finns med i regeringens proposition som i de gamla, nämligen att förstärka rätten till information och samråd. Skillnaden är att det nya direktivet innebär klara förbättringar ur arbetstagarsynpunkt, med tydligare regler där rättspraxis från inkorporerats. Bland annat har innebörden i begreppen information och samråd förtydligats med bland annat skriftliga avtal. Vi kan konstatera att det inte är ett enigt arbetsmarknadsutskott som lägger fram sitt betänkande. Det finns reservationer, avvikande mening, i sju punkter, som vi tidigare hört. Jag vill kommentera tre av dessa punkter. Det handlar om ansvaret för att inleda en förhandling. Där vill reservanterna att det i första hand är företaget som ska ansvara för att begära förhandling med arbetstagarnas förhandlingsdelegation i syfte att bilda ett företagsråd. Dessutom kräver de en angiven tidsgräns för när förhandlingar ska ha inletts. Men lagen har redan tidsgränser där bland annat företag som vägrar att inleda förhandlingar från det att arbetstagarna begärt förhandling tvingas att inrätta ett företagsråd enligt tilläggsföreskrifterna. Direktiven ger både arbetsgivare och arbetstagare möjligheter att ta initiativ. Det är en viktig signal om förhandlingsdelegationens betydelse. Här rör vi oss på ett område där politikens gränser bör uppmärksammas. Som jag tidigare sade: Den svenska modellen är ett gott exempel på hur det civila samhället kan ta ansvar för att lösa viktiga uppgifter och göra det på ett bättre sätt än vad som hade varit fallet om det hade varit statlig inblandning. Nästa punkt jag tänkte kommentera gäller reglering av mötesfrekvensen för arbetsutskott och företagsråd. Direktiven säger minst ett möte med företagsledningen plus ett enskilt möte. Oppositionen vill ha två möten. Jag vet inte om man menar två möten med företagsrådet och två enskilda möten eller om det är tillsammans. önskar regler om att arbetsutskottet ska ha rätt till minst fyra möten för att sköta den löpande verksamheten. Vi ifrågasätter inte behovet av att samråda, men frågan är om allt måste ske i form av fasta möten, om det verkligen är nödvändigt att reglera detta i lag. Behovet av möten kan variera mellan företag, arbetsplatser och arbetstagarrepresentanter. Den tredje punkt jag tänkte kommentera är rätten att välja utbildning. Oppositionen vill att arbetstagaren själv ska få välja utbildning och formerna för denna. Observera att det är först nu i det nya direktivet som rätten till utbildning för ledamöterna i förhandlingsdelegationerna och företagsråden tillkommit. I första hand är det den enskilda förhandlingsdelegationen och företagsrådet som genom dialog bedömer vilken utbildning som behövs. Där ingår också naturligt frågan om formerna för utbildningen. Självfallet ska kraven ligga inom rimlighetens gräns. Men det är företaget som ansvarar för att utbildningen erbjuds, och det är också företaget som står för notan. Sammantaget ser vi i motionerna en vilja till lagstiftning in i minsta detalj. Vi kristdemokrater har den bestämda uppfattningen att politikens uppgift inte ska vara att detaljstyra utan i stället ge visioner och riktlinjer, understödja, som det heter. Vi pratar om subsidiaritetsprincipen. Subsidiera betyder ju understödja, och det är viktigt att det finns den här typen av maktfördelning på det här området. Det handlar alltså om att berörda parter kan använda riktlinjerna och understödet för att tillämpa dem på det sätt som passar just det aktuella företaget och den aktuella arbetstagardelegationen. Vi får inte glömma att det nya direktivet faktisk innebär en skärpning av arbetstagarnas rättigheter, och det är något vi till fullo stöder. Att vara på sin vakt mot politisk klåfingrighet innebär givetvis inte att politiken helt ska abdikera. Vi är självklart inte nöjda med att bara hälften av företagen med verksamhet i har företagsråd. Just därför är det viktigt att vi på olika sätt understöder utvecklingen att sådana etableras. Med alltför stor detaljreglering finns risken att vi försvårar och försenar sådan utveckling. Med de orden yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på reservationen. I detta anförande instämde (KD). 36 (V) replik: radade upp ett antal av de punkter som finns i reservationen som har lagt tillsammans med Socialdemokraterna och , men valde att inte ta upp en av de punkter som jag lade tyngdpunkten på i mitt inledningsanförande. Vi hörde säga att han och Alliansen tycker att det är viktigt att fler företagsråd kommer till stånd, att det i grund och botten är någonting bra och att man därför är glad att skrivningarna i direktivet förstärks. Det är vi helt överens om. Det är just därför som vi, vilket vi har påpekat, tycker att det är anmärkningsvärt att man försämrar den så kallade stupstocksregeln och vad som ska gälla om ett gammalt avtal löper ut och det inte kommer något nytt avtal till stånd. Regeringen väljer att ta bort dagens lagstiftning, som innebär att , om inget nytt avtal har kommit till stånd, träder tilläggsreglerna in. Den lagen tar regeringen nu bort. I stället måste hela den långa förhandlingsprocessen gås igenom. Man kan alltså hålla på att förhandla . Det går inte att se det på något annat sätt än att då ökar risken att flera företag som har ett avtal som löper ut kommer att stå utan ett företagsråd och att flera löntagare kommer att stå utanför möjligheten till insyn och inflytande. raljerar över politisk klåfingrighet och detaljstyrning. Men på denna punkt har de tre fackliga centralorganisationerna sagt i sitt remissyttrande till regeringen: Vi önskar att ni inte tar bort och försämrar stupstocksregeln, därför att det ökar risken för att fler löntagare ställs helt utan inflytande. Jag skulle gärna vilja höra hur motiverar den här försämringen jämfört med . 37 (KD) replik: När det gäller de gemensamma reglerna ser vi att det är viktigt att det finns gemensamma regler på det här området och att vi i kan fullfölja dem. Jag har, kanske till skillnad från , den ganska positiva inställningen att företagen och de anställda i dialog kan komma överens. I de allra flesta sammanhang är det ju framför allt genom dialog som vi kan nå framgång, och jag har en positiv inställning till företagen och deras vilja att komma fram till lösningar. Därmed ska man inte behöva ta till tvingande lagstiftning. Jag vet inte om har andra uppfattningar. 38 (V) replik: Jag konstaterar bara att det där var ett icke-svar. Jag tror inte att anledningen till att de tre fackliga centralorganisationerna, LO, TCO och , tycker att det är viktigt att det finns en stupstocksregel, en skyddsregel som träder in om man inte lyckas komma överens. När det gäller att de i största allmänhet skulle ha någon negativ inställning till företag är det tvärtom väldigt pragmatiska organisationer som dagligdags arbetar med att just förhandla och teckna avtal med företag. De vet vad det här handlar om och hur det går till. Om de tre organisationerna, som konkret ska jobba med det här, anser att det finns ett behov av en stupstocksregel kanske det inte är riktigt relevant att börja prata om vad man har för inställning till företagen, utan då kanske man borde ha lyssnat på dem. Då tycker jag också att man borde ha en lite bättre motivering än att man i största allmänhet tror att företag är hyggliga och sjysta när skyddsregeln tas bort. Det var det jag efterfrågade av . I huvudsak, och det är vi överens om, innebär det nya direktivet och den nya lagstiftningen förbättringar av möjligheterna till insyn och inflytande. Det är bra. Sedan har vi ett antal invändningar därför att vi tycker att regeringen har lagt sig på för låg nivå. Precis som de fackliga organisationerna tycker vi att man hade kunnat gå lite längre och stärka löntagarnas inflytande. Den nya stupstocksregeln innebär en försämring jämfört med . är det som gäller innan lagen träder in. Med den nya lagstiftningen blir det . Det är en väldigt som löntagarna i ett sådant här företag riskerar att stå helt utan inflytande. Jag skulle vilja höra en saklig motivering till att regeringen anser sig veta bättre än de fackliga organisationerna att den här regeln inte längre behövs. 39 (KD) replik: Jag kan inte ge ett jättebra svar på frågan. Däremot vet jag att det som du förespeglar skulle kunna hända är väldigt ovanligt. Det finns de sex månaderna, och det naturliga är att det blir så. Är det så att reglerna kommer att leda till det du befarar får vi återkomma. Men är det detta som vi fattar beslut om, och där är vi överens från majoritetens sida. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) 11 § Kommittéberättelse 2011 Föredrogs betänkande 2010/11:KU27 Kommittéberättelse 2011 (skr. 2010/11:103). Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 16 §.) Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2010/11:UbU9 Vuxenutbildning. 40 (S): Vi har att ta ställning till de motioner som har skrivits under den allmänna motionstiden runt vuxenutbildning och svenska för invandrare. Jag står självklart bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservationerna nr 1 och nr 6. Kunskap är makt, så enkelt är det, och att ge vuxna möjligheter att fylla på sin kunskapsnivå handlar väldigt mycket om att stärka möjligheterna att bli en än mer delaktig samhällsmedborgare och därmed öka makten över sitt eget liv. För en del handlar vuxenutbildning om att gå vidare från arbetslöshet till ett jobb, för andra handlar det om att bygga på redan befintlig kunskap för att bli ännu bättre i sitt jobb eller om att bygga nytt så att man kan vidare till ett helt nytt jobb. Hur som helst: Vuxnas möjligheter till utbildning stärker vårt samhälle och minskar klyftor mellan människor. Därför är det så viktigt. För många är det ett stort steg att välja bort arbete för att studera. Vi menar att det inte behöver vara så. Man borde kunna göra båda sakerna , särskilt om arbetslivet kräver att man fyller på sina kunskaper. Därför vill vi göra det möjligt att studera vid komvux eller på folkhögskola på deltid parallellt med att man arbetar. Om detta ska lyckas krävs ett tillfälligt kompetensstöd för den som ska studera. Vi som var på skolriksdagen och hade förmånen att få lyssna till , som jobbat med utbildningsfrågor, fick med oss många saker. Men en sak som han sade är extra viktig för den debatt som vi har just , nämligen det faktum att dagens unga kommer att ha haft ungefär 20 jobb den dagen de går i pension 20 olika jobb! Då duger det inte att säga att det gäller att skaffa sig rätt utbildning från början, och sedan är det bra med det. Då måste vi verkligen bygga på det livslånga lärandet, där man kan lära nytt och lära om, och detta utan att få höra att det handlar om att rätta till tidigare misstag i val man har gjort i livet. Vuxenutbildning är ett område som ofta gränsar till andra politikområden, i första hand till arbetsmarknads- och näringslivspolitiken, och det är en viktig pusselbit i möjligheter till tillväxt och utveckling. Låt mig därför prata lite grann om en satsning när hade en politisk ledning som faktiskt förstod detta. startades satsningen , en satsning motsvarande 100 000 platser för i första hand gymnasial utbildning för arbetslösa. hade flera syften, men två av syftena var viktigare än de andra. Det första var att halvera den öppna arbetslösheten från , och det andra var att skapa ekonomisk tillväxt genom investering i humankapitalet, alltså i människorna. Satsningen avslutades och var en ambitiös satsning även i internationell jämförelse. Resultatet visar att hela 800 000 personer fick gymnasial utbildning till en kostnad av exklusive studiestöd. Efter fick kommunerna öronmärkta statsbidrag för 46 000 heltidsplatser för fortsatt utveckling av vuxenutbildningen . Jag är väldigt nyfiken på vad som hände med alla de 800 000 människorna som deltog i satsningen. Jag bor på en relativt liten ort, i , där man i princip känner alla. Av dem jag känner som deltog i och har nästan alla ett annat yrke än det de hade när de började studera. Nästan alla har gått vidare till mer studier, antingen på högskola eller till yrkesspecifika studier. Den stora frågan jag vill ha svar på är självklart: Hade de valt att studera även utan ? innebar en satsning på kommunerna såväl som på deltagarna. De fick ersättning, motsvarande a-kassa, vilket för många möjliggjorde ett deltagande. Det var nödvändigt för att många i arbetsför ålder med familj, huslån och annat skulle känna trygghet och veta att de inte raserade ekonomin. ser vuxenutbildningen olika ut beroende på var man bor. Så kan vi inte ha det. Ett bra exempel på en ort där man har satt människan i centrum och vill något med sin vuxenutbildning är kommun i . Man samarbetar med flera kommuner och kan på det viset erbjuda ett större utbud än om man enbart hade sett till sin egen kompetens i den lilla kommun som ändå är. Tack vare samarbete kan man erbjuda service motsvarande den som funnits i en kommun med 50 000 invånare. Sådana initiativ bör uppmärksammas och premieras. Över huvud taget bör samarbete som leder till bättre verksamhet för medborgarna premieras och efterfrågas mer av oss politiker. En viktig del av vuxenutbildningen är det vi tidigare kallade sfi, svenska för invandrare, men som ska benämnas utbildning i svenska för invandrare. Åter till som är ett lysande exempel på hur man kan jobba på ett sätt som sätter människan i centrum. Där arbetar man efter forskningen som visar att modersmålet är oerhört viktigt. Man förstår att man är en liten kommun som näppeligen kommer att lyckas med att ha behöriga lärare i alla de språk som människor som kommer till har som sitt modersmål. Vad gör man då? Jo, man satsar på tekniken i detta fall på telebild. I sitt utvecklingscentrum för vuxna har man flera telebildsstudior. Man har små för en eller två personer och stora för många personer. Man köper in den kompetens som behövs i form av modersmålslärare från andra ställen som kan hålla i undervisningen för nya invånare. Vinsten ligger i att deltagaren får chansen att lära sig saker på sitt eget modersmål och därigenom öka sitt ordförråd något som är viktigt när man sedan ska lära sig nya språk. satte sig inte ned med armarna i kors och sade: Det går inte att få modersmål här; vi är en för liten kommun. Man tog i stället tag i saken och investerade i det som behövs, och har man mycket goda resultat. Sakta men säkert uppfyller man det långsiktiga målet att öka andelen kommuninvånare med högskoleutbildning. Vi politiker kan också i sak visa att detta är viktigt genom att stärka modersmålets betydelse i kursplanen. Slutligen, fru talman, oavsett vem man är, var man kommer från och om man har funktionshinder eller inte är det viktigt att det finns klara målsättningar, en verksamhet med en vilja att bemöta människor där de är och politiker som vill satsa på vuxenutbildningen för att de är medvetna om den stora betydelse som vuxenutbildningen har för möjligheten att växa och utvecklas som människa och samhällsmedborgare. Vi socialdemokrater förstår detta och har i våra motioner lagt fram en mängd förslag som syftar till att genom vuxenutbildning stärka möjligheterna till ett livslångt lärande och nya chanser i livet. (Applåder) (forts. 14 §) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Vi övergår nu till dagens frågestund. Jag hälsar utbildningsminister , socialminister , miljöminister , kultur- och idrottsminister och statsrådet välkomna. Utbildningsminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt ansvarsområde. 42 (S): Vi fick ju i går ta del av regeringens vårbudget och lyssna på en ekonomisk-politisk debatt här i . Vi ser en god ekonomi och mycket hög tillväxt framför oss, vilket är mycket glädjande. Det ger oss förutsättningar att satsa på jobb, utbildning och välfärd. Den budget som presenterades har däremot gjort ett tydligt val. Det är sänkt skatt som gäller. Det är inga satsningar på välfärd. Det är inga satsningar på sjukvård och omsorg. Det är inga resurser för att förbättra vården för patienter vare sig för barn eller äldre. Det är inte så många månader sedan kritiserade skattesänkarambitioner och sade att välfärden måste gå före eventuella skattesänkningar. Jag vill därför fråga socialminister : Är ministern nöjd med att välfärden inte får några satsningar, eller har , och välfärden förlorat i kampen mot , och skattesänkningarna? 43 Socialminister (KD): Det som regeringen nu har presenterat är planerna för den första delen av mandatperioden. Det vi håller oss till är det som vi presenterade före valet. Det kan framstå som lite udda i svensk politisk historia, men vi tänker faktiskt genomföra det som vi i Alliansen presenterade i form av ett valmanifest. Det innehåller skattesänkningar som gör att löntagare får behålla mer av sina inkomster, att pensionärer kan se fram emot sänkt skatt, att vi kan genomföra förbättringar för svensk företagsamhet, att vi kan genomföra satsningar på utbildningens område och att vi kan genomföra förbättringar på hälso- och sjukvårdens och inte minst på äldreomsorgens område. Allt detta kommer regeringen att återkomma till i den budget som vi kommer att presentera . 44 (S): Det förvånar mig inte att driver sänkt skatt som svar på allting; det är ju klassisk moderat politik. Men är ju inte moderat, utan kristdemokrat, och har tidigare uttalat att välfärdssatsningar måste gå före sänkt skatt. Det förvånar mig mycket att kan stå här och tycka att det duger att presentera en vårbudget som innehåller sänkt skatt på område efter område, och som faktiskt inte innehåller några välfärdssatsningar. Först viker ni ned er i sjukförsäkringsfrågan, och utförsäkringarna tillåts fortsätta. handlar det om att det ekonomiska utrymme som finns ska gå till skattesänkningar. Jag måste fråga en gång till: Är nöjd över att ha förlorat dragkampen i regeringen, och ser fram emot att det återigen är skattesänkningar som går före satsningar på välfärden? 45 Socialminister (KD): Jag utgår från att följer den politiska diskussionen lite mer än folk i allmänhet. Den diskussion som refererar till handlar om vad vi ska göra om det finns ett utrymme utöver det som vi lovade i vårt valmanifest. Jag har sagt att jag är beredd att gå vidare med skattesänkningar, men först ska vi säkerställa att vi har utrymme för att genomföra de förbättringar som vi behöver göra på sjukvårdens område, på äldreomsorgens område och i övrigt göra det som vi har lovat i vårt valmanifest. Beskeden kvarstår: Vi genomför det som vi lovade väljarna före valet och som väljarna har gett oss mandat att genomföra. Om det går så bra som prognoserna nu visar kommer det att finnas utrymme för att göra ännu mer. Ingen är gladare än jag över att vi kan se fram mot stora förbättringar på bland annat hälso- och sjukvårdens område. Där kommer trycket att öka framöver. Moms för ideella föreningar 46 (M): Min fråga går till kultur- och idrottsminister . Den handlar om beslut som kom om att tvinga den ideella sektorn att betala och redovisa moms. Kan kultur- och idrottsministern redogöra för vilka konsekvenser det skulle få för idrottssektorn och en stor del av det civila samhället? 47 Kultur- och idrottsminister (M): Frågan var delvis uppe under den förra frågestunden. Det här är en fråga som inte bara gäller idrottsrörelsen utan det ideella föreningslivet över huvud taget. Vi har ett generellt momsundantag i . Det är viktigt, inte minst för att en stor del av den ideella verksamheten bärs upp av oavlönade människors arbete. Den nya regeln skulle innebära mycket mer byråkrati. Det är en viktig anledning till att vi inte vill gå kommissionen till mötes. Vi är flera ministrar som är engagerade i detta och har valt att ta en strid med kommissionen. hoppas vi att hela det ideella föreningslivet, såväl kyrkan som idrotten, är aktivt och hjälper oss i arbetet att få kommissionen att vakna och inse vad det här skulle betyda. 48 (MP): Jag har en fråga till . Situationen på i är minst sagt prekär. Över 10 000 människor hotas nu av arbetslöshet om det värsta skulle inträffa. Förra gången vi hade en sådan kris i var regeringen minst sagt passiv. Vad kommer regeringen att göra nu? Det handlar ju ytterst om svensk fordonsindustri. Min fråga till är: Vad har regeringen gjort och vad kommer man att göra? 49 Utbildningsminister (FP): Fordonsindustrin är viktig för , i synnerhet för . Det är regeringens uppfattning. Det var bakgrunden till att vi, tvärtemot frågeställarens beskrivning, inte alls var passiva. Vi gjorde ett mycket stort åtagande för svensk fordonsindustri på upp mot i ett paket som godkände. Alla som följer medierna vet att bilbranschen är krävande. Statens roll är att vi står som garant för ett ganska stort lån i Europeiska investeringsbanken. Både i regeringen och i andra organ arbetar vi dag och natt för att hitta lösningar för inom ramen för de beslut som har tagit. Alla större ägarförändringar i ska godkännas av såväl Riksgälden som regeringen. Det har inkommit en ansökan om en ägarförändring. Den prövas nu mycket noggrant utifrån de kriterier som har bestämt och förutsatt. 50 (MP): Jag vet inte om jag blev särskilt lugnad av svar. Det handlar faktiskt om 10 000 anställda och jättemånga underleverantörer. Vi pratar om i stort. har ju levt på den här industrin . är en klenod som varumärke. Jag fick inte något bra svar av . Vad tänker regeringen göra mer än inom den ram du nämner? Regeringen kan ju agera politiskt och med kraft tala om hur viktig fordonsindustrin är och hur viktigt det är att vi kan få behålla i och även . 51 Utbildningsminister (FP): Det var precis det jag sade. Fordonsindustrin är viktig för och . Det räcker inte med ord, . Därför godkände på regeringens förslag ett mycket stort paket på upp mot . Det är något unikt för och statens åtaganden mot en svensk industrisektor. Jag tror inte att är betjänt av att jag avslöjar alla detaljer i de prövningar som pågår. Jag lovar att regeringen och andra statliga organ jobbar mycket hårt för att hjälpa till att hitta lösningar. Som jag sade pågår det en ägarprövning av en ansökan som har kommit in till Riksgälden om att bredda ägandet i . Jag tror att och svenska folket är angelägna om att en sådan ägarprövning av eventuellt tänkta nya ägare ska ske på ett noggrant sätt. Läkemedels påverkan på miljön 52 PER ÅSLING (C): har regeringen gjort giftiga miljöer till ett prioriterat politiskt område. Mer pengar satsas och nya initiativ tas för att kemikalier som skadar miljö och riskerar människors hälsa ska fasas ut och oskadliggöras. Till de kemikalier som påverkar både människor och djur räknas även läkemedel. Jag vill därför ställa en fråga till socialminister . Jag vet att man i mitt hemlandsting har mätt förekomsten av läkemedelsrester, till exempel antibiotika och hormonpåverkande medel, i avloppsvattnet från . Det hamnar sedermera i dricksvattentäkt . Den fråga som jag vill ställa till hälso- och sjukvårdsministern är: Hur ser ni på regeringens arbete med läkemedelspåverkan på vår miljö? Finns det en samsyn på läkemedelsfrågorna och deras viktiga dignitet för att nå miljömålen? 53 Socialminister (KD): Den fråga som Per Åsling tar upp är utomordentligt allvarlig och stor. Vi har sett detta internationellt bland annat när det gäller läkemedelstillverkning i . Om det hela inte omges med tydliga regler och restriktioner riskerar det att kunna leda till väldiga miljökatastrofer. Också om man ser till den vanliga läkemedelsanvändningen, så att säga, finns det stora risker att substanser i läkemedlen kommer ut med avloppsvattnet eller på andra sätt och får besvärliga miljöeffekter. Därför är regeringen angelägen om att kunna möta och förebygga problemen så långt som det är möjligt.