prot · GY0988 · 2011-04-14 00:00:00 — I den läkemedelsstrategi som vi arbetar med ingår naturligtvis miljöeffekterna som en av flera viktiga parametrar. För att vi ska kunna använda läkemedel, bli friska och få bot och lindring behöver vi läkemedel. Men vi behöver begränsa riskerna som är förknippade med just detta. 54 PER ÅSLING (C): har en strategisk fördel med tillgång till ren luft, ren mark och rent vatten. Att vårda dessa resurser är ett viktigt politiskt uppdrag vi har att förvalta för att skapa bra och attraktiva boendemiljöer men även för att skapa en bra hälsa och tillväxt i landet. Jag tackar ministern för svaret. 55 PER RAMHORN (SD): Jag riktar min fråga till socialminister . I var tuberkulos nästan utrotat mot slutet av . Men med de senaste årens kraftiga invandring och flyktingmottagning har sjukdomen börjat öka igen i . rapporterades 683 fall av tuberkulos, vilket är ett ökning jämfört med . Bland utlandsfödda rapporterades 584 fall, vilket utgör av samtliga. Majoriteten av dessa var födda i med som dominerande ursprungsland. Därifrån kommer också den näst största gruppen av asylsökande till . erbjuds asylsökande en frivillig hälsoundersökning efter ankomst till . De har alltså rätt att tacka nej till undersökningen. Enligt den senaste kartläggningen från SKL var det av de asylsökande som genomgick en hälsoundersökning. Min fråga är följande: Kommer ni att verka för att införa en obligatorisk hälsoundersökning med tuberkulosscreening för asylsökande i ? 56 Socialminister (KD): Jag tror att varje person som kommer till vårt land är angelägen om att få en hälsokontroll om man har skäl att anta att man är bärare av en allvarlig sjukdom. Jag tror att både jag och frågeställaren är sådana att om vi misstänkte att vi var sjuka skulle vi gärna vilja att en läkare tittade på oss för att se om vi behövde stöd på olika sätt. Det finns inga planer från regeringen på att göra detta obligatoriskt. Däremot tycker vi att det är viktigt att det erbjuds. De personer som kommer till vårt land är oftast relativt unga och oftast, glädjande nog, friska. Men självfallet ska det finnas möjlighet till läkarkontroller för att man på det sättet ska kunna följa upp eventuella problem som dessa personer har. 57 PER RAMHORN (SD): Jag tackar för svaret, men det gör mig en aning orolig. Man ska komma ihåg att tuberkulos enligt smittskyddslagen är klassad som allmänfarlig sjukdom och att den är smittspårspliktig. upptäcktes ett utbrott av tuberkulos på en flyktingförläggning i . Smittspridningen hade troligtvis skett på förläggningen. Enligt Smittskyddsstyrelsen visar händelsen på vikten av att genomföra screening av tuberkulos hos asylsökande så fort som möjligt efter ankomsten för att begränsa smittspridningen i . Det som gör mig ännu mer orolig är att det är bland tonåringar som tuberkulosen ökar som mest. Eftersom smittan lätt sprids i skolmiljö är det mycket viktigt att diagnosen ställs. En sådan här obligatorisk hälsoundersökning med tuberkulosscreening för asylsökande är inget konstigt i sig själv. Flertalet av de europeiska länderna har redan infört detta, bland andra våra nordiska grannländer , och . Både jag och mitt parti tycker att detta ska införas också i om man nu vill ta folkhälsan på allvar. 58 Socialminister (KD): Jag är glad över det engagemang som visar för de personer som kommer till vårt land. Jag är också angelägen att stryka under vikten av att alla personer som känner att de har eller löper risk att få en sjukdom och behöver en läkarundersökning också erbjuds en sådan. Det innebär att vi kan begränsa eventuella smittspridningar. Det handlar om att använda resurserna på bästa möjliga sätt och pröva vad som är rationellt att göra för att kunna se till att inte smittsamma sjukdomar sprider sig. Det är en självklarhet. Vi ska se till att alla som vill får en möjlighet att genomföra läkarundersökning. 59 (KD): Låt mig börja med att tacka för kultur- och idrottsministerns och regeringens tydliga besked att man kommer att ta fajten i i frågan om moms för ideella organisationer. Jag vill fortsätta med att ställa en fråga till kultur- och idrottsministern och även lyfta fram det hon sade i förhör tidigare , . betonade då med tydlighet vikten av ett starkt public service. Jag håller med kulturministern. Jag tycker att det är en utgångspunkt som är bra att ha när vi nu ska sätta direktiven för Public service-utredningen. En viktig fråga för att ha ett starkt public service är att i utredningen ha med finansieringsformen av public service. Min fråga är: Hur ser kulturministern på möjligheterna att i utredningen undersöka och hitta en lösning för hur vi kan avskaffa tv-avgiften och ersätta den med en public service-avgift? 60 Kultur- och idrottsminister (M): Jag håller med om att det är bra att public service har en stark ställning. Vi kan se att det inte har det bara här i utan också hos allmänheten i stort. Det är egentligen bättre att tala om radio och tv i allmänhetens tjänst än att tala om public service. Vi har ett avtal som gäller fram till . måste vi hitta ett nytt avtal som ska gälla för , och Utbildningsradion. Som var inne på arbetar vi nu med direktiven. Den fråga som gäller finansieringen kommer självfallet också att tas upp här. Det viktiga är att vi nu hittar en finansiering, oavsett vilken, som garanterar bolagens oberoende precis som det är . 61 (KD): Jag tackar för svaret. Delar kulturministern min uppfattning att den modell vi har med en avgift som är riktad just till innehav av en tv-mottagare är lite otidsenlig? Man kan ju ta del av public services utbud i många fler kanaler än bara via en tv-mottagare. Delar kulturministern denna uppfattning? När vi nu ska ge direktiven och de nya tillstånden talar vi om . Det är så långa avtal som det gäller. Vad tror kulturministern att en tv är ? Det är en definitionsfråga som är intressant, tycker jag. 62 Kultur- och idrottsminister (M): Det är väl känt att vi har lite olika förslag till lösningar mellan de olika partierna. Mitt parti, , har länge haft uppfattningen att public service ska finansieras över statskassan. Det är inget som är klart. Vi kommer att pröva olika förslag och se hur man finansierar radio och tv i allmänhetens tjänst i andra länder. Det finns en del att lära, och precis som var inne på går den tekniska utvecklingen snabbt. Det är väldigt osäkert vad vi kommer att säga att en tv är när vi börjar närma oss 2020. Frågan är i allra högsta grad aktuell. Men vi måste på något sätt hitta en lösning som garanterar oberoendet och också intäkterna. Kulturellt samarbete mellan och 63 (V): Jag vill också ställa en fråga till vår kulturminister. besökte dåvarande kulturminister vårt land i akt och mening att utöka det kulturella samarbetet mellan och . hade olika solidaritetsgrupper bildats. undertecknades och ratificerades det här samarbetsavtalet på det kulturella området. Jag vet att det inte har hänt så mycket . Jag vet också att det finns stora bekymmer i mellan och huruvida man kommer att dö sotdöden eller få ett nytt uppsving. Jag önskar och hoppas att kulturministern vill bidra till att vi kan utöka det här bilaterala samarbetet. I denna värld av globalisering på alla möjliga andra områden borde det också kunna gälla i mellan och . 64 Kultur- och idrottsminister (M): Jag känner till att det finns en fond som har funnits . är såväl som medlemmar i unionen, och därmed har vi ett samarbete på betydligt fler plan än bara bilateralt. Jag har inte fått uppfattningen att det här samarbetet eller det kulturella utbytet skulle dö sotdöden, som befarar, men jag lovar att ta reda på om det har hänt någonting nytt i de här relationerna som gör att det finns anledning att återkomma. 65 (V): Jag vet att man har skrivit och vädjat och hoppas på kulturministerns hjälp i den här frågan. Det har hänt väldigt mycket under de år som samarbetet har pågått. Det finns bland ett översättarcentrum på och även på . Man har byggt broar mellan våra avlägsna länder. Man borde i alla fall kunna utse en ny ordförande i denna nämnd eftersom det saknas en sådan . var ordförande till 2009, och sedan var det en annan ordförande som sedan avgick. Jag tycker att det är vårt gemensamma ansvar att se till att nämnden kan fortsätta sitt arbete. 66 Kultur- och idrottsminister (M): Jag hörde att sade att finns mycket samarbete och att det kanske inte är någon brist på kulturutbyte mellan och . Men jag lovar att se över hur det är med ordförandeskapet i den här organisationen. 67 (S): Jag vill ställa min fråga till utbildningsminister . Jag har tillsammans med resten av utbildningsutskottet ägnat förmiddagen åt en utfrågning om den nya gymnasieskolan där olika aktörer har fått ge sin syn på reformen. I huvudsak tycker jag att reformen är bra, men som ministern vet är vi skeptiska till att det är så stor skillnad mellan yrkesprogrammen och de högskoleförberedande programmen och att yrkesprogrammen inte ger högskolebehörighet. Det här har också fått konsekvenser för söktrycket till yrkesutbildningarna. En yrkesutbildning som har fått ett alarmerande lågt söktryck är vård- och omsorgsutbildningen. Vi fick höra att det är så lågt att det endast är 1 ½ procent av eleverna i som söker dit. Det här är något som oroade SKL:s representanter, och det oroar även mig, särskilt med tanke på den demografiska utveckling som vi har framför oss. Därför vill jag fråga ministern hur han ser på den här utvecklingen och om det finns någonting som man kan göra i utbildningssystemet för att justera det här eller stoppa den här utvecklingen. 68 Utbildningsminister (FP): Jag var inte med på utskottets utfrågning , men jag antar att sade att det är extremt preliminära siffror som det inte går att dra några slutsatser av. Den omgörning som sker av svensk gymnasieskola innebär att ett antal nya program inrättas och ett antal gamla avvecklas. Det gör att det inte är alldeles lätt att jämföra i generella termer. Det ser till exempel ut som om vi äntligen har vänt söktrycket på ingenjörsutbildningarna som har gått ned och att det vänder uppåt igen på grund av den nya utformningen av teknikprogrammet och att vi återinför begreppet gymnasieingenjör och ett fyraårigt tekniskt program. Men det är riktigt att omvårdnadsprogrammet har haft svag attraktionskraft. Det är alldeles utmärkt om Kommuner och Landsting oroar sig över detta. Jag tycker att de bör fundera över om det kan finnas andra orsaker än skolans utformning till att vården inte är en tillräckligt attraktiv arbetsplats. Kommuner och Landsting har naturligtvis själva ansvaret för att detta är en attraktiv sektor att söka sig till. Jag tror att det på marginalen kan vara så att de som vill blir sjuksköterskor också i ökad utsträckning väljer studieförberedande program, för de vill ju gå vidare till högskolan. Men det är än så länge mycket tidigt att dra några slutsatser av dessa siffror. 69 (S): Tack för svaret! Det är inte det faktum att det är fler som vill studera vidare eller fler som vill läsa teknik som är problemet. Problemet är ju att vissa utestängs från att studera vidare och att många yrkeselever riskerar att få dåliga förutsättningar att hävda sig på arbetsmarknaden och i livet även om de inte ska studera vidare. Jag tror att det finns skäl även för och hans kamrater i regeringen att fundera över vilka signaler de sänder till dem som ska fixa vår framtida välfärd. I stället för att tala om att de som har de lägsta lönerna tjänar för mycket borde de rigga en vård- och omsorgsutbildning som håller måttet så att det blir ett attraktivt alternativt med tanke på hur många som går i pension. Vi kommer verkligen att behöva de här pigga välfärdsarbetarna som har den här kompetensen. Man kanske väljer bort detta på grund av att man funderar på att fortbilda sig till sjuksköterska eller läkare, men man ska inte behöva stänga den dörren i gymnasiet. 70 Utbildningsminister (FP): Den dörren stängs inte i gymnasiet som väl vet. Man har all rätt att läsa in högskolebehörighet även om man väljer omvårdnadsprogrammet, men till skillnad från dagens gymnasieskola är det inte obligatoriskt att läsa in akademisk behörighet. Det gör att förutsättningarna för att rädda kvar rätt många ungdomar i gymnasieskolan ökar. En tredjedel av ungdomarna slås ut från den socialdemokratiska gymnasieskolan. Dem pratar ni aldrig om. Ni pratar aldrig om den tredjedel som inte fullföljer utan hoppar av och som är orsaken till att har hög ungdomsarbetslöshet. Dem glömmer ni bara. Alla ska bli akademiker. Det är det centrala. Ni måste omvärdera yrkesutbildningar och uppvärdera dem, . 71 FINN (M): I en interpellationsdebatt om bullerproblematik i svarade miljöminister i denna kammare att han ansåg att en samsyn kring riktvärdena för buller är viktig att uppnå. Många är vi östgötar och Linköpingsbor som ändå oroar oss för att en lösning inte är sikte . Jag vill därför återkoppla till problematiken i min fråga till statsrådet. Huvudproblemet gäller olika syn på riktlinjer för flygbuller hos bland annat och . En myndighetsprövning av bullerfrågan enligt eller vid expansionsplaner riskerar fortsatt att falla ut helt olika, vilket just nu lägger en förlamande hand över en nödvändig utbyggnad av en av största städer. Min fråga till ministern är hur han och regeringen skyndsamt avser att lösa detta problem. 72 Miljöminister (C): Finn och jag hade chans att diskutera detta här i kammaren. Jag tror det var i förrgår. Precis som Finn beskriver finns det olika uppfattningar mellan några av myndigheterna som är inblandade. Det helt avgörande, vilket jag också förklarade då, är att de riktvärden som man anger inte är bindande när det gäller att tillämpa regelverket. Det innebär att kommunerna har både en rätt och en skyldighet att ta ansvar för planeringen i sin stad. finns det ett antal ärenden som har överklagats av , och det är det som ligger bakom Finn oro för utbyggnaden i . Mitt svar har varit att i de fall där regeringen har prövat några av överklagandena har vi inte gått emot kommunens önskningar annat än i ett undantag. Det innebär också att det finns möjligheter att bygga ut . Men vi kommer att fortsätta att gå igenom detta för att se till att både kommunen och myndigheterna gör det som behövs. 73 FINN (M): Jag tackar ministern för svaret. Det är bra att få ett förtydligande i flera riksdagsprotokoll. Det finns nämligen många frågor som råkar hamna mellan stolarna. En sådan är, som ministern säger, att myndigheterna kommer att bli tvungna att samsas om ett förslag som är baserat på deras bedömning. Det är tre departement inblandade i denna fråga, och jag hoppas att det inom inte råder handlingsförlamning på grund av att det är flera ministrar som har ansvaret utan att projektet kommer att löpa vidare med den snabbaste hastighet vi kan önska. 74 Miljöminister (C): Jag bedömer att Finn inte behöver känna någon sådan oro. Det är vanligt att ärenden avgörs i samarbete mellan flera departement. Till mig har det inte rapporterats att det skulle finnas några bekymmer med att lösa frågorna mellan departementen. Inte heller är det särskilt dramatiskt att det har funnits olika uppfattningar mellan myndigheter. Det händer ofta. Det ingår i deras roll, eftersom de ska bevaka olika intresseområden. Vi ska dock följa upp detta för att se till att de ärenden som behöver avgöras kan avgöras tillräckligt snabbt. 75 (S): Också jag har en fråga till miljöminister . Det gäller den ständigt aktuella frågan om vargstammen. har ett mål om strax över 200 vargar. har utredaren lagt fram ett förslag där utgångspunkten är att för att vi ska få en livskraftig vargstam utan problem med inavel och sådant bör vi ha en vargstam på strax över 400 vargar. Hur ser miljöministern utan att nu fatta något beslut på det? Det gäller hans ingång att för att klara en bra population behöver vi ha så många vargar. 76 Miljöminister (C): Det var tur att frågade om vargarna. Jag skulle ha känt ett främlingskap om jag inte hade fått någon fråga om vargarna. Det är den fråga som oftast tas upp. När det gäller utredning vill jag klargöra att det han nu gjort är att ge en första delsiffra som inte är ett förslag om antalet vargar vi ska ha framöver i . Den siffran anger bara att om man följer en del formulär för hur beräkningar ska göras får man fram just det antalet. ska han lägga fram sitt förslag om målet för hur många vargar vi ska ha i . Frågan återkommer alltså , och då kommer vi politiker att ha skäl att ta ställning till ett mål om antalet vargar i . Jag hoppas att vi ska kunna samlas brett kring det målet. 77 (S): Jag misstänkte nästan att jag skulle få ett icke-svar när det gällde detta. Jag vet allt det som miljöministern tog upp. hotar att lämna den uppgörelse som gjorts om att flytta vargar och så vidare. Det är mycket känslor i detta, och det hänger också ihop med min förra fråga. Den varg som flyttades är nu på väg tillbaka norrut. Det finns ett stort problem i det. Kommer man att göra någon form av omprövning av det beslutet eftersom alla, vad jag förstått, tycker att vi ska ha varg men ingen vill ha dem nära sig, i alla fall inte om man talar med folk i jägarkretsar. Är det någon form av omprövning på gång, eller ligger det längre fram i en utvärdering? 78 Miljöminister (C): Om det var ett icke-svar berodde det möjligen på att det var en icke-fråga, då det inte finns något sådant förslag. När det gäller har regeringen inte gjort någon överenskommelse med dem. Vi har helt enkelt lyssnat på miljöorganisationer, jägarorganisationer, företrädare för landsbygden, och då har det framkommit att man är med på att vi ska se till att få in nya gener i den svenska vargstammen. Man vet att det är enda sättet att få vargstammen att långsiktigt överleva i . Det är nu huvudfrågan, och där fortsätter arbetet. Vi har inriktningen att flytta beslut närmare människorna, få en friskare vargstam i och öka acceptansen, bland annat genom att fortsätta att ha inriktning på licensjakt men alltid kontrollerad och alltid utifrån att vargstammen ska fortsätta att utvecklas mot en gynnsam bevarandestatus. 79 (M): Min fråga går till kultur- och idrottsminister . En publicerad undersökning från handlar om ungas livsstil. Barns och ungdomars livsmönster har kartlagts i åtta svenska kommuner. Undersökningen visar att två tredjedelar av alla mellanstadieelever är aktiva i en idrottsförening, men när de kommer till högstadiet och vidare till gymnasiet går den siffran ned. En tredjedel av alla gymnasieelever är idrottsaktiva. Min fråga till ministern är hur ministern och regeringen avser att arbeta för att få fler ungdomar att fortsätta med idrottandet under hela sin uppväxt. 80 Kultur- och idrottsminister (M): Jag har inte sett den undersökningen, men jag hörde den refereras i radio . Det är väl känt att regeringen har en satsning som kallas Idrottslyftet. Den satsningen är permanent, vilket innebär att idrottsrörelsen får extra för att just nå de barn och ungdomar som av olika skäl kanske väljer att sluta idrotta eller i värsta fall aldrig ens har börjat. Den satsningen har nått stora framgångar. Vi vet, precis som sade, att många idrottar, men det är fler pojkar än flickor som gör det. Det är också många ungdomar med utländsk bakgrund som av olika skäl inte hittar in i idrottsorganisationerna. Att hitta nya sätt att nå både flickor och pojkar i olika grupper är mycket viktigt för idrottsrörelsen. Jag tycker att de bedriver ett mycket bra arbete med att göra just detta. 81 (S): Jag vill rikta min fråga till statsrådet . Sent beslutade vi i kammaren om en ny konsumentkreditlag som vi i många delar var överens om. En sak som vi dock inte kunde nå en överenskommelse om rörde tillsynen av de bolag som tillhandahåller sms-lån och liknande, lån som varit en väg in i överskuldsättning för framför allt många unga. Regeringen hänvisade till det uppdrag man hade givit , som skulle titta på om man inte skulle ha tillståndsgivning och övervakning av dessa bolag. har kommit med sina slutsatser. De följer i mångt och mycket det som vi anförde. Jag undrar när vi får se förslag från regeringen som följer förslag. 82 Statsrådet (M): Sms-lån och liknande är ett stort problem för konsumenterna rent allmänt. Vad gäller just finansiella tjänster är enligt min uppfattning konsumenten allmänt sett i ett underläge jämfört med producenten. Från den utgångspunkten är sms-lånet i någon mening en extra börda. Regeringen har redan skärpt reglerna för sms-lån och liknande. Vi kommer att ta del av , och jag utesluter inte att vi kan göra en snabb behandling. Detta ska också ses i ljuset av hur insättningsgarantin fungerar. Det är möjligt att man kan dra slutsatsen att den kan bakas in i ett sådant framtida regelverk. 83 (S): Jag kan konstatera att vi i mångt och mycket är överens. Därför är det tråkigt att vi står där vi står . Dessa beslut hade kunnat vara fattade. Det är ledsamt att vi inte har ett starkare konsumentskydd när vi faktiskt till stora delar är överens. 84 Statsrådet (M): Jag kan upprepa att regeringen skärpt bestämmelserna för sms-lån. Jag tror precis som frågeställaren att det är fullt rimligt att vi ska gå vidare med den här frågan. Den är dock mer komplicerad än man kan tro. Jag vill återigen dra in frågan om insättningsgarantin. Det kan vara så att ett antal bolag på ett otillbörligt sätt utnyttjar den insättningsgaranti som vi har gett till den finansiella sektorn. Detta måste utredas. Där kan det komma förändringar som även berör lagstiftningen gällande sms-lånen. 85 (M): Min fråga går till socialminister och handlar om tandvårdsreformen som infördes under förra mandatperioden. fick vi som bekant ett statligt tandvårdsstöd i form av ett allmänt tandvårdsbidrag och ett skydd för de personer som har ett stort tandvårdsbehov. Det var en mycket viktig och angelägen reform som alliansregeringen genomförde. Tandvården fick också ett rejält resurstillskott vid tillfället. Ett av målen med det nya statliga tandvårdsstödet var att förenkla vårdgivarens administration. Här återstår en del att göra. Det finns tandläkare som har haft och delvis har problem med regelverket och med kommunikationen med . Det gäller såväl offentliga som privata vårdgivare. För mycket administrativt arbete tar tid av det allra viktigaste, nämligen patientarbetet. Vilka åtgärder vidtas för att förenkla regelverket och administrationen? 86 Socialminister (KD): Jag tror att jag kan skriva under på allt det som tar upp. Vi genomförde en tandvårdsreform som innehåller två delar. Det ena är ett checksystem vilket syftar till att vi ska gå lite oftare till tandläkaren för att underhålla vår tandhälsa. Det andra är ett högkostnadsskydd som är progressivt i meningen att subventionerna ökar i takt med att kostnaderna blir större. De människor som har riktigt stora tandvårdsbehov ska också kunna få större subventioner. Det är också riktigt att vi hade problem med genomförandet när det gällde att få datasystemen att fungera på bästa möjliga sätt. Många, inte minst privattandläkare, var oerhört upprörda . Min upplevelse är nu att TLV, den myndighet som hanterar mycket av detta, tillsammans med har kommit en bra bit på väg och att situationen ser väldigt mycket annorlunda ut . 87 (M): Jag tackar för ett positivt och bra svar. Det är viktigt att man fortsätter arbetet med att se över regelverket, så att rådgivaren har en bra kommunikation med . Så måste det vara. Man ska inte drabbas av otydliga regler. Här finns nog en del arbete att göra. Det är glädjande att regeringen tar tag i dessa frågor och förstår att det är allvar. Tandvårdsreformen var bra och kan göras ännu bättre. Det är viktigt och nödvändigt. 88 Socialminister (KD): Genom reformen förstärkte vi subventionerna till tandvården, som hade varit eftersatt och som tidigare regeringar hade pekat ut som ett viktigt område men inte lyckades prioritera resurser för. Detta har inneburit att vi har ett betydligt bättre skydd för dem som har riktigt stora kostnader. Det har som sagt varit problem med genomförandet, men det arbetas målmedvetet med att undanröja de bekymmer som kvarstår.