prot · GY0970 · 2011-03-10 00:00:00 — Efter att redovisat sin promemoria om ytterligare neddragningar går flera borgerliga företrädare som jag nämnde ut lokalt i medierna och kritiserar ytterligare nedläggningar, vilket naturligtvis är lovvärt. Men reserverar de sig i mot vår skrivelse om att förhindra ytterligare nedläggningar. Kör man ett dubbelspel? Försöker man vinna röster på lokalplanet som man i tycker något annat? Det verkar lite märkligt. Det är inte min sak att döma hur märkligt det är eller om det är ett dubbelspel. Det får väljarna avgöra, men jag kan inte låta bli att tycka att det känns något konstigt. Jag vill återigen yrka bifall till förslaget i utskottsbetänkandet och vill även tacka för lyckönskningar angående den socialdemokratiska valberedningens förslag till ny partiordförande. I detta anförande instämde och (båda S), (MP) samt (V). 138 (M) replik: Jag tänkte ställa några frågor. Jag ska ta dem i tur och ordning så att får en möjlighet att svara. Först vill jag fråga om du anser att har behandlat sitt ärende färdigt och att det finns en slutprodukt. Det vill jag att du svarar på. Vi ska ju prata om saker som de är. Sedan tänkte jag också tacka för den beskrivning som du gjorde av Socialdemokraterna och historiken kring nedläggningen av domstolar. Den var väldigt belysande. Vi känner väl till den. Jag ska också påminna om, och det kanske du inte känner till, att precis just när vi tog över regeringsmakten och vandrade in som justitieminister och efterträdde så tog hon tag i en hel del färdiga utredningar. Det innebär bland annat att de opolitiska tjänstemännen gjorde en liten rundtur i , och det innebar att inte lades ned, vilket hade föreslagits. Historiebeskrivningen var alltså delvis rätt vad gäller Socialdemokraterna men haltade lite grann i beskrivningen av oss. Jag skulle nu vilja fråga, förutom den första frågan om du anser att det här är färdigbehandlat, om du tycker att vi ska ha självständiga myndigheter som ska kunna arbeta på utan att statsråd eller någon annan ska gå in i deras ärendehantering. Det var två frågor. Så har jag en tredje fråga, och det är vad du anser om uttalande om hur man ska använda sig av utskottsinitiativ. Man har ju sagt att man ska vara varsam och att man ska eftersträva politisk enighet. Anser du att genom alla dessa år har haft fel? Anser du att vi ska införa en nyordning? Jag har kvar en fråga till nästa replikomgång. 139 (S) replik: Jag ställde också en fråga som jag antagligen inte får något svar på. Det var om ni i Alliansen anser att vi gör fel som lägger fram ett utskottsinitiativ. har lagt fram ett förslag som är ute på remiss. Efter remissrundan kommer förslaget antagligen att landa på regeringens bord. Vi menar att såsom det ser ut i det förslaget just , med fyra föreslagna tingsrättsnedläggningar, är det så pass allvarligt så vi vill förekomma i den frågan. Vi vill att talar om sin mening till regeringen. Vi kan låta frågan gå och inte göra någonting, och den hamnar på regeringens bord. har faktiskt delegerat möjligheten för en regering att fatta beslut om nedläggning. Säger inte sin mening riskerar detta förslag att klubbas igenom, och det vill vi förhindra. har en partiledare som påstår sig vara en resultatinriktad politiker. Vill man ha en förändring eller vill man se till att stoppa ytterligare nedläggningar av tingsrätter får man använda sig av de möjligheter som finns, i det här fallet ett utskottsinitiativ i . Det har vi tagit, och vi känner att det är helt rätt. Vi hoppas att det blir en majoritet i kammaren som gör att det blir bekymmersamt för regeringen att faktiskt fatta ett beslut. Utöver det skulle jag vilja säga att det kanske är ett antal personer också inom Alliansen som är ute och pratar för att inte stänga ned ytterligare tingsrätter. Varför går det bra att prata i medierna, ställer jag mig frågan, men inte ställa sig bakom vårt förslag i kammaren. 140 (M) replik: Jag ska påminna om att det inte finns några förslag. Det vi nu diskuterar är ett utskottsinitiativ. Jag ställde tre frågor. Jag fick delvis svar på den första. Men frågan var om det fanns en färdigbehandlad produkt från . Det svarade du inte på. Du sade att det fanns en första rapport. Du medgav att den är under remissbehandling och att det inte är färdigt. Jag antar att du inte kommer att svara på den frågan, men jag tror att vi kan vara överens om att den inte är färdigbehandlad. Du får gärna bekräfta det. Däremot svarar du inte på om du anser att i fortsättningen ska vara en självständig myndighet. Använd gärna den sista repliken till det. Använd gärna också den sista repliken till att kommentera lite grann vad har sagt . Har du respekt för det eller vill du ha en nyordning? Det var min fråga. har du hunnit grunna lite grann på det där så du kanske är redo för ytterligare en fråga också. Ser du någon som helst begränsning av hur vi ska använda oss av utskottsinitiativet? Det är det den här debatten handlar om. Jag vill instämma i lyckönskning till . Det är helt uppenbart att han har väldigt mycket att göra. 141 (S) replik: stod i talarstolen och sade: Jag är inte rätt person att svara på frågan så som läget är just nu när det gäller det förslag som ligger ute. Om inte ministern är rätt person att svara på frågan får vi i oppositionen faktiskt fråga er som sitter i hur ni anser att vi ska hantera frågan och om vi kan få en majoritet i kammaren som jag var inne på tidigare. Det anser vi är rätt. Jag tror att man vanligtvis ska vara försiktig med att använda sig av ett utskottsinitiativ. Men när vi har delegerat den här frågan till regeringen för att den faktiskt ska kunna fatta beslut är det också en skyldighet från vår sida att agera om vi ser att det finns en möjlighet att göra det. Den möjligheten finns. Det var så här tidigare också när det gällde vem som var ute och sade vad. En alliansföreträdare var faktiskt ute i medierna lokalt. Det bästa vore, påstår alliansföreträdaren, om och agerade gemensamt och framförde värdet av att båda tingsrätterna fanns kvar. Det säger alliansföreträdaren, att agera gemensamt. Varför agerar inte alliansföreträdarna i för att se till att stoppa de föreslagna nedläggningarna av de här fyra tingsrätterna? Det undrar jag. 142 (C) replik: Det är uppenbart att Socialdemokraternas talesperson i de här frågorna, , inte har förstått skillnaden mellan att som politiker och som parti tycka och uttrycka saker å ena sidan och å andra sidan begära att ska fatta beslut i frågan i det här läget, innan det ens finns ett förslag att ta ställning till. Det är klart att vi som politiker, vilket jag har gjort du har till och med redan återgett vad jag har sagt kan tycka i både den ena och den andra frågan. Det har vi all rätt att göra. Men det är en helt annan sak än om ska fatta beslut. Det är en helt annan sak att kräva att regeringen eller justitieministern ska uttala en ståndpunkt i en fråga som ännu inte har kommit på regeringens bord. Skulle justitieministern göra det hade ni varit snabba. Då hade det blivit en KU-anmälan för ministerstyre direkt. Den skillnaden måste man kunna se. Jag ställde ett antal frågor i mitt anförande. anförande gick ju ut på att Socialdemokraterna tidigare lade ned sisådär 4045 tingsrätter för att de var för små. Det behövdes, men de här fyra ska absolut inte läggas ned, för de är inte så små. Det stämmer ju inte. Jag kan ta som exempel eftersom jag är skåning. lade ni ned. Den domsagan var större än vad domsaga är . Varför var det då rätt att lägga ned ? Varför tyckte ni att det höjde kvaliteten? Det behövdes verkligen, det var absolut nödvändigt, trots att den var större än är . 143 (S) replik: som vi hade regeringsmakten motionerade Alliansen 2003, 2004 och 2005 tror jag att det var om att den här typen av frågor som har fattat beslut om att delegera till regeringen ska hanteras så att får tycka till om det är så att man ska göra förändringar i domstolsorganisationen. Det var ett återkommande motionerande. när vi har tagit ett initiativ för att låta ge sitt besked och skapa en uppfattning i den här frågan är det inte intressant att ställa sig bakom. Jag kan notera, , att du också har varit ute och varit kritisk till nedläggning av de här föreslagna tingsrätterna. Jag förstår inte, som jag också nämnde i mitt anförande, det här dubbelspelet. Vi sade när vi var i regeringsställning att vi tog ett helhetsgrepp. Vi gjorde stora förändringar. Det var rejäla neddragningar. Vi ansåg att de var väl avvägda, att de var behövliga och att de var viktiga. Ni var emot de förändringarna. Sedan kom ni till regeringsmakten och gjorde ytterligare förändringar. Men vi sade när vi hade gjort våra förändringar: Det räcker . Vi behöver inte göra fler. Den linjen har vi hållit därefter. Vi fortsätter att hålla den. Det är inga fram och tillbakasvängningar utan här håller vi det vi sade när vi gjorde de stora förändringarna. Det är precis samma linje. 144 (C) replik: Det verkar vara svårt att få fram kommunikationen här. Det är självklart att jag har varit ute och tyckt till i tingsrättsfrågan. Det har jag gjort som riksdagsledamot. Jag har varit med och kritiserat Socialdemokraternas nedläggningar av tingsrätt efter tingsrätt. Jag står kvar vid politik, den decentraliserade politiken att det är viktigt att ha samhällsservice nära medborgarna, inklusive rättsväsendet. Vi kan till exempel se på polisstationerna. Under Socialdemokraternas tid lades polisstation efter polisstation ned. ökar antalet polisstationer när Alliansen styr. Men det var ett sidospår. Det är klart att regeringen ska återkomma till med förslag om tingsrätterna. Så har det ju varit hur länge som helst. Ska förändringar i domstolsorganisationen göras kommer man till , även om man inte behöver, genom en skrivelse. Den skrivelsen kan riksdagsledamöterna motionera på. Det blir ett betänkande i justitieutskottet som sedan debatteras här i kammaren. Det är precis den ordningen vi säger här att vi vill ha men som ni inte godtar längre. Ni har ju inte väntat på att det finns ett förslag att debattera. Det ni vill göra är att styra en myndighet att inte lägga fram det förslag som de har tänkt. Ni vill göra det som en minister inte skulle få göra, för då är det ministerstyre. Det vill ni att ska göra i stället. Vad ska man kalla det? Riksdagsstyre av myndigheterna. Men vi kan inte KU-anmäla er för det. Förklara så att eventuella tittare eller lyssnare, eller jag till exempel, kan förstå varför det var rätt att 2005 lägga ned den större , för det säger ni. säger du det. Det var då rätt att lägga ned den tingsrätten. Men skulle det vara fel att lägga ned mindre tingsrätt. Jag vill inte lägga ned heller, men förklara varför ni har ändrat ståndpunkt! 145 (S) replik: Det har påståtts att vi med det här utskottsinitiativet hindrar att lägga fram förslag till regeringen. Det stämmer inte. Det är helt fel. Vi lägger fram ett utskottsinitiativ för att tala om hur anser att regeringen ska agera om det färdiga förslaget innebär nedläggningar av ytterligare tingsrätter. Det hindrar inte på något sätt från att lägga fram förslag. Så är det inte. Det som gör mig förvånad över retoriken är att det är en diskussion om formalia i fråga om utskottsinitiativet, men det finns ingen som säger något om uppfattningen att tingsrätterna ska finnas kvar eller om de ska läggas ned förutom tidigare diskussioner. Det finns ett förslag från , och det är ute på remiss. Hur förslaget exakt kommer att se ut när det hamnar på regeringens bord vet vi inte. Men vi vill att ska tala om sin uppfattning om regeringen får ett färdigt förslag där det föreslås ytterligare nedläggningar av tingsrätter. Jag tycker att ni kan ställa er bakom detta och inte gömma er bakom formalia för att sedan lokalt på orterna säga att ni är emot nedläggningar av ytterligare tingsrätter. Det rimmar illa. 146 (MP): är den yttersta beslutsfattaren i landet och har i princip rätt att fatta beslut om alla olika saker och i alla typer av ärenden. Det finns vissa undantag såsom myndighetsutövning mot enskild med mera, men principen är att är den yttersta beslutsfattaren. Ett exempel på detta är utskottens möjlighet att ta egna initiativ i viktiga frågor enligt 3 kap. 7 § i riksdagsordningen. Det är en möjlighet som har använts när viktiga frågor har stått på spel eller när regeringen av olika skäl inte har kunnat agera. Ett annat exempel är den enskilde ledamotens rätt att motionera under allmänna motionstiden eller med anledning av en proposition, för att på så sätt driva politiken i en viss riktning. Under /06 medförde detta bland annat att en majoritet i fattade beslut om ändringar i skollagen för ökad frihet för vissa förskoleverksamheter. Det är något som visar att kan utöva egen makt. majoritet har tagit initiativ till ett tillkännagivande till regeringen om att förändringar av tingsrättsorganisationen inte får innebära nedläggningar av fler domstolar. Jag yrkar bifall till utskottets förslag till beslut. skedde omfattande nedläggningar av tingsrätter i , och antalet minskade från 96 till 55. Statskontoret påpekar i rapporten tingsrätter En utvärdering att övervägande skäl talar för att nedläggningarna fått de effekter och regeringen har avsett. Därefter har beslut fattats om att fler nedläggningar inte ska ske i . Ändå har ytterligare tingsrätter lagts ned. Antalet tingsrätter har således minskat från 96 till 55. Därefter har antalet förvaltningsdomstolar kraftigt minskat, vilket har medfört att enskilda parter i exempelvis mål om tvångsomhändertagande har fått avsevärt mycket längre att resa än vad som förr var fallet. Enskildas avstånd från domstolarna har ökat. har på eget initiativ börjat utreda en sammanslagning av tingsrätter, och tingsrätter, och samt och Attunda tingsrätter. anför som huvudsakliga skäl effektiviseringsskäl och till viss del arbetsmiljöskäl. Utredningen har skickats på remiss av verket. Om förslagen genomförs kommer de att medföra att det i hela finns bara en tingsrätt, att det i finns bara en tingsrätt, att det i norra finns två tingsrätter och att det i norra finns bara en tingsrätt. Om läggs ned får detta en väsentlig innebörd för hela och särskilt boende i norra . Om läggs ned innebär detta att hela norra hänvisas till en enda tingsrätt. I min egen region blir innebörden att det i hela före detta län finns bara en enda tingsrätt. Avstånden till domstolar ökar som sagt väsentligt, vilket innebär att allt från parters tillgång till domstolar till elevers möjligheter till studiebesök och allmänhetens möjligheter till kunskap om rättsväsendet, och hur det faktiskt fungerar, kraftigt försämras. På samma sätt som det kan finnas ett egenvärde i att ha många förtroendevalda i en kommun eller ett landsting för att öka befolkningens förtroende för systemet, kan det finnas ett behov av att enskilda ska veta var deras domstol finns, var de kan få sin rättvisa. Det får inte bli så att rättvisan och domstolen blir något illusoriskt, något förbehållet välutbildade jurister i storstäder. domstolar finns till för landets befolkning. Jag vill avsluta mitt anförande med att säga att det är positivt att vara med och skicka ett budskap om att stoppa nedläggningen av fler tingsrätter i . Om det är så att har en sårbar arbetssituation med befintlig bemanning se då till att ändra bemanningen. Brist på arbete finns ju enligt statistik över inkomna och avgjorda mål inte. Jag är stolt över att kunna bidra till att stoppa nedläggningen av fler tingsrätter. I detta anförande instämde , och (alla S) samt (V). 147 (C) replik: Jag hade inte tänkt att begära replik på anförande, men eftersom jag inte fick något som helst svar från på mina frågor tänkte jag ställa dem till också. Först tänkte jag ge en bild av tingsrättsnedläggningarna. Du nämnde tidsspannet 19992007. Jag lät ta fram en lista på alla tingsrätter som har lagts ned. Jag ska inte läsa upp alla, men jag kan nämna att 2007 lades två tingsrätter ned. Det hände faktiskt lite. lades en tingsrätt ned, och var det 13 tingsrätter. Det här var bara för att få en bild av hur det såg ut innan Alliansen tog över och efter. Låt mig gå över till frågan. Eftersom också representerar , valkrets, tänkte jag att vi kunde prata lite om de skånska tingsrätterna. Från sida har vi motsatt oss nedläggningen av till exempel . Vi menar att det blev betydligt sämre tillgänglighet för medborgarna. Det har inte ökat effektiviteten att tvinga trelleborgarna att åka till . Det var en centraliseringsiver som den socialdemokratiska regeringen stödd av och stod för. domsaga har fler invånare än vad nuvarande domsaga har. Då var argumentet att var för liten. De argumenten använde också. Men de gäller tydligen inte . Kan du förklara skillnaden eller vad som har hänt däremellan, varför tingsrätten då var för liten för att fungera men att är en mindre tingsrätt, en domsaga med färre invånare, stor nog, enligt er syn och vår syn, att fungera på ett effektivt sätt? 148 (MP) replik: Jag noterar att bara pratar om och kritiserar nedläggningar av tidigare tingsrätter. Det är nedläggningar som är genomförda, men det är ingenting som säger att vi ska lägga ned fler. Någonstans måste det finnas en bortre gräns för hur många tingsrätter som kan läggas ned. Det här är en så pass tydlig gräns. Annars blir det för stora avstånd, och den lokala förankringen kommer att gå förlorad. Det är symtomatiskt för hela debatten att det är många diskussioner om tidigare nedläggningar snarare än om dagens sakfråga. Det stämmer att det har skett många nedläggningar tidigare, och vill vi förhindra att ännu fler läggs ned. Vad jag kan se finns ingen från Alliansen som över huvud taget uttrycker att man är emot att fler tingsrätter läggs ned. Det är lätt att säga att man är motståndare i lokala medier, men det är otroligt svårt att säga det i . Jag tycker att det är märkligt om man inte kan rösta för ett utskottsinitiativ där man skickar ett budskap om att inte vill att fler tingsrätter ska läggas ned men kan säga det i lokala medier. Jag har funderat på om det är så att man inte vill göra det för att man är rädd att det skulle se lite hycklande ut om man sedan röstar för ett förslag om att lägga ned tingsrätterna när det väl kommer hit till . 149 (C) replik: kan nog läsa i protokollet sedan, men jag kan säga det en gång till: Från sida har vi inga som helst problem att säga att vi står fast vid den politik vi har drivit ända sedan tingsrättsslakten påbörjades . Vi vill ha ett decentraliserat rättsväsen, inklusive . Det är inga problem för mig att säga det; det har jag gjort i denna kammare. Man måste dock kunna se skillnaden mellan att vi som partier och politiker säger och tycker saker, vilket är en sak, och att fattar beslut. Då har nämligen sagt att det ska vara på ett visst sätt innan det ens finns ett förslag att ta ställning till. Det är en mycket märklig ordning ni nu inför i och med detta. Sedan måste jag konstatera att inte kan svara. Jag går tillbaka till gamla beslut och vad ni har sagt i tidigare debatter för att försöka få fram någon slags stringens i politiken. Vad är det som gör att en sak var rätt då men inte är det nu? Vad är det som har hänt ? Jag har inte fått något svar från , och jag har inte fått något svar från heller. Hon har dock en replikchans till. Jag skulle också vilja ta upp det du sade om en tingsrätt i varje län, . Jag håller med om att det var ett väldigt fyrkantigt sätt att se på rättsväsendet, men det var precis det ni höll på med 19992006. Man lade ned varenda tingsrätt i förutom en, och man lade ned varenda tingsrätt i förutom en. I lade man ned varenda tingsrätt förutom en, och så vidare. Det är dock lätt att nu stå i opposition och tycka något helt annat. Jag är i varje fall glad att vi står fast vid den politik vi har drivit . Det känns tryggast så. 150 (MP) replik: Jag förstår att du mycket hellre vill diskutera tidigare nedläggningar av tingsrätter än det faktum att det finns förslag om att fler ska läggas ned, . Jag har hört i denna debatt att det inte finns något förslag. Det finns faktiskt ett förslag från som är ute och remissbehandlas. Det finns heller ingenting som säger att vi från inte skulle kunna uttala oss om att vi inte vill att fler tingsrätter ska läggas ned. Skulle det vara så att vi inte kunde göra det skulle vi inte heller ha denna debatt. Vi skulle inte ha den möjligheten. Även om ni har diskuterat mycket formalia tycker jag att kritiken har varit väldigt svag. Den handlar om att vi kanske borde avvakta, vilket jag har hört från håll, eller att man ska behandla detta varsamt och eftersträva en stor enighet. Det kan vi absolut tycka, men när man säger att man inte borde göra detta eftersom vi borde eftersträva en stor enighet innebär det att det finns en oenighet i sakfrågan. Annars skulle det väl inte vara något problem. Ett utskottsinitiativ kräver en stor enighet. Om det är så att vi är eniga i frågan borde ni inte heller vara emot utskottsinitiativet. Å andra sidan har det kommit fram kritik om att detta kanske inte är en tillräckligt stor fråga. Det tycker jag också är ganska märkligt när ni har varit ute i lokala medier och just visat att det är en jätteviktig fråga och att det är viktigt att vi inte lägger ned tingsrätter. Sedan lyckas ni inte göra något så enkelt som att skicka ett budskap till regeringen i frågan. Ni har också jämfört detta med ministerstyre, till exempel. Vi är dock inte ministrar. Vi är riksdagsledamöter. Vi har all möjlighet att ta detta initiativ, men ni väljer medvetet att inte göra det. Det tycker jag är beklagligt, och jag hoppas ändå att det går igenom i . 151 (SD): Jag ska verkligen inte vara långrandig. Vi har väl hört det mesta vid det här laget. Vi ställer oss bakom betänkandet som det ser ut, och vi menar att tingsrätterna ska vara kvar i nuvarande form. Sedan får vi se vad det blir för förslag från . Blir det inget sådant förslag är det bra, och blir det ett sådant förslag tycker jag att det kan vara bra att skicka signalen redan nu att vi inte vill att några nya tingsrätter ska läggas ned. 152 (V): Som siste man på talarlistan är det väldigt intressant att lyssna på debatten om vad vi får och inte får när det gäller utskottsinitiativet, som man ser som en formsak. Jag läste en artikel, , som jag i stort sett kan ställa mig bakom. Där kommer det upp vad denna fråga handlar om: Vad tycker man i sak om detta? Här i får vi inget svar på den frågan , konstigt nog. I medierna har vi dock fått svar om vad man tycker i sakfrågan. Jag betraktar mig själv som lika mycket politiker i medierna som här i , och jag vill faktiskt ha svar på frågan: Får vi inte ta detta initiativ? Den frågan vill jag ställa till Alliansen. När man tittar på utskottets övervägande ser man att det längst ned, sammanfattningsvis, står vad vi i majoriteten tycker. Sedan finns det en reservation där man kör mycket formalia. Sammanfattningsvis, avslutar man i reservationen, anser vi att bör avslå förslaget. Det sitter ju ihop. Ni säger att detta är en formsak, men ni säger ingenting i sakfrågan. Jag har också hört från talarstolen att det var en reformering av tingsrätterna. här i under förra mandatperioden hade vi dock 21 länsrätter som blev 12 förvaltningsrätter. Det har jag inte hört att ni har kommenterat så mycket. hakar upp sig på att man gjorde en reformering av tingsrätterna. Det är väl ingen ursäkt för att inte nu ta detta initiativ och säga: Stopp, nu går vi inte längre. är det nog; nu har vi lagt ned nog. Det är inget förslag, säger man. Men har faktiskt ett förslag ute. Det är ett förslag. Jag förstår inte hur ni resonerar över huvud taget. Som sagt, frågan är: Får vi göra detta? I måste man väl kunna ta initiativ. Det är ju här politiken ska bedrivas. Verkligheten förändras, dessutom. Gör alltså inte detta bara till en formfråga, utan stå för sakfrågan om ni gör det även i medierna! När det gäller att myndigheter ska vara självständiga har jag haft många olika debatter i denna kammare för att få myndigheter att samverka så att vi ska ha någon slags service på landsbygden.