prot · GY0944 · 2011-01-20 00:00:00 — Vi pratar om självbestämmande och möjligheter för människor. Vi pratar till och med om det som pratade om tidigare, lokala myndigheter. För mig är detta inte ensidigt. Det är en insikt om att människor måste få välja och fatta sina egna beslut. Detta handlar demokrati om, och det är en viktig del i det vi försöker bygga. När jag läser betänkandets särskilda yttrande ser jag att man från och vänder sig emot tillväxtskrivningarna om man nu har läst dem rätt eller inte må andra bedöma men efter att ha sagt att tillväxt inte verkar minska fattigdom avslutar man med att insatser för att bekämpa fattigdom i sig skapar tillväxt. Man funderar, herr talman, på vilka insatser och menar som inte lyfts fram i betänkandet. Vi talar ju om demokrati där människor får möjlighet att själva värdera hur de vill fördela, hur de vill hantera välfärden och vad de vill satsa på. Det är det som är avgörande, och det är den typen av utveckling vi vill se i alla länder: starka parlament och starka granskningsfunktioner. Det är precis det vi talar om i betänkandet som förmodligen inte lästs av . 72 HANS (V) replik: Man kan konstatera att svensk biståndspolitik ska utgå från två perspektiv: fattigdomsbekämpning och de fattiga människornas rättigheter. Dessa två perspektiv är i alla fall utgångspunkten för mig som vänsterpartist när jag tittar på utvecklingsfrågor. Hur kan vi bekämpa fattigdomen? Hur kan vi bidra till att stärka fattiga människors mänskliga rättigheter? Det är det som är utgångspunkten. Men utgångspunkt verkar vara att vi ska skapa ekonomisk tillväxt och sedan hitta argument för att det i sin tur ska legitimeras. Vi lyfter fram att om vi ska lyckas med detta behöver ekonomin växa i många länder, men det måste också kombineras med annat. Tillväxt i sig leder aldrig till att vi minskar fattigdomen eller ökar respekten för mänskliga rättigheter. Det ser vi först när tillväxten kombineras med en lång rad andra åtgärder. Jag skulle säga att en av de viktigaste åtgärderna är att stödja starka fackliga organisationer och kollektivavtal som ser till att intäkterna och vinsterna i företagen i det privata näringslivet omfördelas och kommer fler till del, att de som arbetar på ett företag får ta del av vinsterna. Detta är inte bara en synpunkt från mig på vänsterkanten i riksdag. Jag har även stöd av och kan luta mig mot en omfattande rapport från och som har pekat på behoven av just kollektivavtal. Det här är ett område där vi skiljer oss åt. Medan vi i har lyft fram vikten av facklig organisering och kollektivavtal som ett sätt att se till att tillväxten kommer fler till del ser vi att den borgerliga regeringen successivt, steg för steg, har dragit ned biståndet till just de organisationer som jobbar runt om i världen med att stärka fackliga rättigheter. Vi ska komma ihåg och föra till protokollet att en av de frivilligorganisationer som har drabbats av allra störst neddragning under den borgerliga regeringen är , den organisation som arbetar just med att stärka fackföreningar i syd en nyckelfaktor om vi vill se till att tillväxten också leder till fattigdomsbekämpning. 73 (KD): Vi debatterar två utlåtanden som handlar om EU:s utvecklingspolitik respektive EU:s budgetstöd till tredje land. Utgångspunkten är grönböckerna; vi kan kalla dem diskussionsunderlagen för ovana som lyssnar och inte vet vad grönböcker är. Det är ett alltså diskussionsunderlag som skickas ut från kommissionen för att få en debatt i men också i alla medlemsländer. Det står också att alla medborgare och organisationer kan skicka in ett svar till kommissionen på hur man ser på dessa frågor, och det är viktigt att uppmana alla att göra det. säger att vi måste hitta bättre sätt att komma till en fattigdomsbekämpning, att genomföra millenniemålen och se till att EU har ett effektivt bistånd. Syftet är att nu tänka framåt: Hur vill vi att biståndet ska se ut ? Vi måste ju erkänna att många länder har fått stora biståndsanslag utan att resa sig ur fattigdom. Därför måste vi fundera på vad vi kan göra annorlunda för att få en verklig utveckling. Kommissionen vill att vi inte bara ska tala i termer av biståndsnivåer utan också om hur biståndet beviljas och hur det används. Att hålla fast vid 1-procentsmålet är något som vi kristdemokrater tycker är av stor vikt, men visst, vi måste fundera på hur vi använder biståndspengarna effektivt. Bistånd är inte lösningen på ett lands problem, men det ska bidra till att åtgärda orsakerna till fattigdom. Om man läser grönboken för utvecklingspolitik, vilket jag hoppas att Vänstern och har gjort, talas det där om att skapa en tillväxt till stöd för mänsklig utveckling. Det sägs att ekonomisk tillväxt ska komma alla till del, minska ojämlikheter, ge arbete med anständiga villkor och förbättra jämställdheten. Det handlar även om hälso- och sjukvården, utbildningssektorn, klimatåtgärder med mera. Ekonomisk tillväxt är avgörande för utveckling, ökat välstånd och fattigdomsminskning. Tillväxten ska också bidra till social sammanhållning och till att främja mänskliga rättigheter och fred. Jag tycker att det är ganska tydligt att detta är jätteviktiga värderingar som slås fast i grönboken. Man kan alltså säga att i tillväxtdiskussionen sätts inte bara fokus på ekonomisk utveckling, utan den sätts i ett större socialt sammanhang med olika mänskliga rättigheter. Därför tycker jag att och slår in öppna dörrar med sitt särskilda yttrande. För att företag ska våga investera i ett land, skriver man också, krävs att det finns en förutsägbarhet, ett öppet regelsystem och ett icke-diskriminerande företagsklimat. Kommissionen föreslår därför att man samlar intressenter från näringsliv och det civila samhällets organisationer för att samverka kring mätbara resultat. Detta är mycket viktigt. Handelsfrågorna är också ett område som gynnar utveckling på . Därför är det viktigt, som man skriver, att fortsätta sänka tullar och handelsstörande subventioner på framför allt jordbruksområdet. Jag tycker att det är bra att EU här har öppnat upp för en debatt om utvecklingspolitiken. EU är trots allt världens största biståndsgivare. Vi har alltså ett stort ansvar att se till att medborgarnas pengar används på ett ansvarsfullt och effektivt sätt. Vi vill därför från lägga till att för kommissionen betona vikten av att utvecklingspolitiken också tar krafttag mot korruption. Vi måste också betona arbetet för demokrati och mänskliga rättigheter mer. Det är jätteviktigt att lyfta fram det. Vi nämner miljön, precis som vi har det som ett av våra biståndstemaområden, miljö och klimat samt jämställdhet och kvinnors utveckling, inklusive sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. , kommissionen och gjorde 2005 en överenskommelse som kallas Europeiskt samförstånd om utveckling. Där har man redan slagit fast att unionens mål för utvecklingssamarbetet är fattigdomsutrotning i samband med hållbar utveckling, bland annat i syfte att uppnå millenniemålen. Där betonas också att EU:s partnerskap och dialog med tredjeländer ska främja gemensamma värderingar. Det är de värderingar som återfinns i Lissabonfördraget: principer om demokrati, rättsstaten, mänskliga rättigheter, respekten för människors värde, jämlikhet, solidaritet samt respekten för principerna i FN:s stadga och i folkrätten. Som kristdemokrat anser jag att de här principerna är helt grundläggande för ett lands förmåga att utvecklas. En fråga som också är uppe i genom en av grönböckerna är det som slogs fast i Parisdeklarationen om budgetstöd. Det innebär en överföring av finansiella resurser direkt till partnerlandets statskassa. Det förutsätter naturligtvis ett stort mått av ömsesidigt förtroende mellan partnerlandet och givaren. Budgetstöd ses inte heller sällan som ett slags erkännande av partnerlandets politik i stort. Kommissionens avsikt är enligt den här grönboken att budgetstödet ska användas så selektivt som möjligt och på ett sätt som är effektivt och ger resultat. Det kan vara sådant som tydliga åtaganden, att stärka mänskliga rättigheter, demokrati, att det finns en nationell plan för utveckling och fattigdomsminskning med en demokratisk förankring. Planen ska vara relevant, trovärdig och genomförbar. Jag tycker att det är viktigt att vi här stöder de värderingar som man lyfter upp i grönboken. Man ska heller inte få del av budgetstöd om man inte kan svara upp med bland annat frågan om mänskliga rättigheter. Med det, herr talman, skulle jag vilja yrka bifall till förslagen i våra utskottsutlåtanden UU4 och UU9. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §.) 9 § Sidas stöd för kapacitetsutveckling Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2010/11:UU5 Sidas stöd för kapacitetsutveckling (redog. 2009/10:RRS12). 74 (M): Det här är ett ärende som behandlar Sidas stöd för kapacitetsutveckling. Även det här ärendet är ett ärende där det finns ett brett samförstånd och en bred enighet i utrikesutskottet om än det kan finnas nyanser när det gäller hur vi vill uppnå olika delar. Kring själva grundprincipen finns det ändå en enighet. Vi har en bred enighet i utskottet, även om vi också har olika uppfattningar i fråga om att arbeta för ökad effektivitet i vårt utvecklingssamarbete. Vi understryker i det vi skriver betydelsen av det lokala ägarskapet och att vårt bistånd blir mer styrt av efterfrågan. Det är också ett led i att säkerställa effektiviteten i biståndet och en resultatstyrning för att tydliggöra och systematisera den uppföljning som vi vill ha av de uppställda målen. Det är också ett ärende där vi betonar vikten av att försöka anpassa sig och ställa sig bakom Parisdeklarationens olika principer. Vi fortsätter därför att anpassa vårt bistånd efter mottagarländernas prioriteringar. Vi tycker att det är bra att Sida har kommit i gång med det här arbetet. Det sker, både inom Sida och i regleringsbrev, förändringar och förbättringar på området. Med de här orden vill jag i det här ärendet yrka på samma sätt som i det förra, bifall till utskottets förslag, som är att lägga ärendet till handlingarna. 75 (MP): Jag var väldigt kortfattad i debatten om det förra betänkandet av solidaritet med föregående talare som jag vet ska försöka hinna hem . Jag blir kanske inte lika kortfattad i det här ärendet. Det har stormat mycket hårt kring Sida under ett par års tid. I det här betänkandet kan man tydligt se lite grann av vad det är som har varit orsaken till att Sida inte har kunnat uppfylla det som regeringen har krävt. Det är inte bara Sidas fel. Betänkandet, som heter Sidas stöd för kapacitetsutveckling, grundar sig på synpunkter. Man har riktat kritik både mot Sida och mot regeringen och kommit med rekommendationer till båda parter. Vi ser att det inte är lätt att göra rätt. Det har saknats tydliga direktiv från regeringens sida om vad det är som Sida egentligen ska uppnå. Regeringen har också i sin resultatskrivelse till oss, kan vi läsa i betänkandet, använt skrivningar som har uppvisat brister, trots att Sida har påvisat det. Det är ju allvarligt om regeringen berättar något för oss som faktiskt inte riktigt stämmer, när de redan har fått veta det i förväg. I den storm som har varit kring Sida upplever jag att Sida har tappat fotfästet. Bland annat har det varit väldigt många omorganisationer. Man gör en omorganisation och den hinner inte sätta sig förrän man gör nästa. Många människor har fått lämna sina arbetsplatser och många kommer att få lämna sina arbetsplatser. Det är klart att det är en stor omställningsprocedur. Det här har gått väldigt fort, och organisationen hinner naturligtvis inte sätta sig. Det har på något sätt blivit som katten på råttan, råttan på repet. Det får ju en följd i väldigt många olika led. Vi har regeringen som ger uppdrag till , som ger uppdrag till Sida, som ger uppdrag till ramorganisationerna, som ger uppdrag till sina medlemsorganisationer att bete sig på ett visst sätt. Riktlinjerna har dragit ut . De kommer väldigt nära den tidpunkt när exempelvis medlemsorganisationerna ska söka anslag. Då är det faktiskt väldigt svårt att anpassa sig till nya riktlinjer och klara av de redovisningskrav som ställs. Jag tycker att det är bra att vi har fått den här rapporten från . Vi har ju mött , regeringsrepresentanter och företrädare för både UD och Sida som talat om vad man ska göra utifrån den kritik och de rekommendationer som har gett. Det är väldigt bra att man har börjat arbeta med de problem och brister som har uppmärksammat. är det bara att nöja sig med det. Okej, man gör ett arbete för att komma i fas med rekommendationerna. Det gäller både regeringen och Sida naturligtvis. Vi ska ändå tänka på den bild som det har gett medborgarna när det stormar så kring den myndighet som sköter biståndet, som ju omfattar många miljarder i . Det här ger minskad legitimitet åt biståndet i medborgarnas ögon. Vi är ju ytterst deras uppdragsgivare. Vi måste stå bakom vår myndighet. Vi ska rätta till de brister som finns och de ska naturligtvis följa rekommendationer, men det gäller också regeringen. 76 (FP): Jag ska fatta mig mycket kort. Jag börjar med att naturligtvis yrka bifall till förslaget i betänkandet. Vi kan konstatera, som har sagts i talarstolen, att har granskat Sida och att det har gett upphov till många synpunkter. En del av kritiken handlar om Sidas oförmåga att omsätta kunskap i konkreta metoder som avspeglas i vad man ger och hur man mäter insatser som utförs. En del av kritiken har också riktats mot regeringen. Det ska vi inte sticka under stol med. Det innebär naturligtvis att regeringen med de omorganisationer och de planer som ligger framöver också har tagit fasta på den kritik som har framkommit och strävar efter att se till att uppdraget blir tydligare. Det är också viktigt att komma ihåg att man med den kunskap och kompetens som finns på Sida ser till att den tydliga koppling som ska finnas mellan förväntade resultat och genomförda aktiviteter blir bra. Här har det funnits, som påpekar, avgörande brister i Sidas beslutsunderlag. Det är viktigt och angeläget att man inför olika insatser ser till att man gör en analys av ett utgångsläge, ser till att man vet var man står, ser till att man också på ett systematiskt sätt belyser och utvärderar de insatser som görs så att det blir en god utvärdering och ett bra lärande för framtiden så att inte gamla misstag upprepas. Med detta vill jag återigen yrka bifall till förslaget i betänkandet. 77 (C): Det är medborgarna som är våra uppdragsgivare, och det är medborgarna som vi ska lyssna på och framför allt stå tillsammans med. Det gäller naturligtvis mot våra myndigheter och för vår del även när det gäller granskningen av regeringens arbete. Det är också ett viktigt ansvar vi har för medborgarnas räkning. Det är bra att vi har fått dessa handlingar. Det är inte första gången vi ser handlingar som berör dessa frågor i . Vi måste se på den typen av granskningsrapporter som ett viktigt redskap för oss att följa utvecklingen och korrigera där så krävs. Precis som vi sade i förra ärendet handlar det om att alla parlament behöver den typen av seende som en del i arbetet med granskning och uppföljning. Vi måste också acceptera att det kommer att gå snett . Det må gälla ute i fält med biståndsinsatser, för Sida, för regeringen eller till och med i den här kammaren. Det är mänskligt att fela. Det sämsta vore att vi inte handlade av rädsla för att det kan bli fel. En del av det här, som jag har haft anledning att följa under , också närmare än från utskottshorisont, handlar om att det har skett en stor förändring av biståndet. Det har skett en stor förändring när det gäller fokusering, med en övergång till färre länder, till tematiskt upplägg, ett nytt sätt att styra biståndet och ett nytt sätt att följa upp biståndet med nya krav. Det är klart att det här händer inte i ett tomt rum. En del av våra samtal i utskottet, herr talman, har visat på övergångsproblem mellan de gamla reglerna som fortfarande levde i vissa sammanhang och nya regler som var på gång in . Därmed jobbade man med flera olika styrsystem och kravmodeller. Det är naturligtvis en del av det som framkommer i det här betänkandet. Jag tycker att det finns skäl att lyfta fram de signaler som kom fram när vi mötte representanter från regeringens sida, nämligen att det verkar hoppfullt, att man börjar hitta fast mark och få ordning på styrsystemen. Det låter bra. Det är naturligtvis också viktigt som en del i att gör rätt när vi pratar om att stötta kapacitet i andra länder. Det är naturligtvis oerhört viktigt att klara av om vi ska tala om good governance, bra samhällsstyrning och möjligheten för andra parlament att agera granskande, värderande och beslutande precis som vi tycker att vi ska kunna göra i en demokrati. Med detta yrkar jag bifall till förslaget att lägga redogörelsen till handlingarna. 78 HANS (V): Jag instämmer mycket i det som har sagt tidigare. Jag vill också få fört till protokollet att det är lite märkligt att höra de borgerliga företrädarna bara prata om den kritik som har riktats mot Sida. Så är det inte. har granskat bistånd som går till kapacitetsutveckling, det vill säga granskat både Sida och regeringens riktlinjer. Man riktar också hård kritik mot regeringen. Ett uns av självkritik borde vi ändå få höra från de borgerliga företrädarna i denna diskussion. har vi haft en borgerlig biståndsminister som gång på gång har pratat effektivitet och resultatredovisning, som gång på gång har kritiserat Sida och frivilligorganisationerna. Men uppenbarligen har inte gjort sin egen hemläxa. I betänkandet påtalas stora brister även när det gäller regeringens arbete i fråga om kapacitetsutveckling. Vi har från sida valt att inte inkomma med några reservationer eller särskilda yttranden i det här fallet, men vi följer så klart den fortsatta utvecklingen på området. Vi kommer att följa regeringen stenhårt när det gäller dessa frågor och se till att regeringen lyssnar på och vidtar åtgärder utifrån den tydliga kritik som har inkommit. (forts. 11 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 10 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU17 Godkännande av ett utökat åtagande under Internationella valutafondens modifierade nya lånearrangemang (NAB) Kammaren biföll utskottets förslag. CU6 Politiska alternativ för främjande av en europeisk avtalsrätt Kammaren biföll utskottets förslag. Utskottets utlåtande lades till handlingarna. TU10 Mot ett europeiskt område för trafiksäkerhet: politiska riktlinjer för trafiksäkerhet 20112020 Kammaren biföll utskottets förslag. Utskottets utlåtande lades till handlingarna. SoU6 Värdlandsavtal för för förebyggande och kontroll av sjukdomar Kammaren biföll utskottets förslag. UU4 EU:s budgetstöd till tredjeland Kammaren biföll utskottets förslag. Utskottets utlåtande lades till handlingarna. UU9 EU:s utvecklingspolitik Kammaren biföll utskottets förslag. Utskottets utlåtande lades till handlingarna. 11 § (forts. från 9 §) Sidas stöd för kapacitetsutveckling (forts. UU5) 79 (M) replik: blir det nog lite lustigt för dem som har kommit in och möjligtvis lyssnar på debatten efter att Hans höll sitt anförande. Det framkom där att det funnits kritik mot Sida i vissa lägen, men att vi hade varit försiktiga med kritiken mot regeringen. Det har funnits kritik i båda riktningarna. Det man kan konstatera är att det också har föranlett åtgärder på båda sidor. Jag vill bara förtydliga att de riktlinjer för samarbetsstrategier som ligger uppfyller rekommendationer. Det var egentligen bara det jag ville kommentera i det här inlägget. 80 HANS (V) replik: Det är klart att det är glädjande att man har vidtagit åtgärder, att man har lyssnat till och tagit till sig den skarpa kritiken från . Vi från oppositionen kommer självklart att fortsätta följa de här frågorna och se till att det här inte bara blir läpparnas bekännelse. Det är trots allt lite märkligt, och det var en av mina poänger i mitt huvudanförande, för det här är ju inte första gången som utrikesutskottet diskuterar kritik från mot bistånd. Jag minns hur det lät i den svenska debatten och i denna talarstol när hade granskat 15 projekt som hade drivits av frivilligorganisationer. Då stod man på barrikaderna och pratade om korruptiv röra, att det var High Chaparall i biståndet, och man slog ned på frivilligorganisationerna med en ofta ganska hätsk retorik. har igen granskat biståndet och funnit brister. Men den här gången är det regeringen som har brustit. Hur låter det då? Jo, man har vidtagit åtgärder. Problemet är löst. Det är inte så farligt det här. Jag vill trots allt understryka denna skillnad i retorik från den borgerliga sidan beroende på om det är frivilligorganisationer som kritiseras eller om det är den egna regeringen. Det är inte trovärdigt och hållbart i längden att göra skillnad på det sättet. 81 (M) replik: Jag hävdar att det är både rimligt och trovärdigt. När den tidigare kritiken framkom var det inte ett nedslag mot frivilligorganisationerna, , utan det var en kritik för att Sida saknade de instrument som krävdes för att kunna se huruvida de pengar som hade getts till frivilligorganisationerna användes på rätt sätt eller inte. För en riksdagsmajoritet som tycker att det är oerhört viktigt att biståndspengarna används på ett effektivt och korrekt sätt och att de hamnar på rätt ställe är det självklart oerhört viktigt att man kan följa pengarna. Det har gjorts förändringar, och självklart kan säkert även vi göra förbättringar. Som sagt följer nu riktlinjerna samarbetsstrategier. Vi har antagit en samarbetsstrategi för , och samarbetsstrategier för och beräknas komma under pågående månad. Det sker ett arbete för att stärka upp och se till att svenska skattebetalares pengar som används till bistånd kan försvaras gentemot skattebetalarna i , men inte minst gentemot alla de människor hos vilka våra bistånd landar, så att de får ut mesta möjliga av de pengar som vi betalar ut. Det kommer vi inte att avvika någonting från, utan vi ställer fortsatt starkt krav på effektivitet och på att pengarna används på bästa sätt, men också på att svenska myndigheter, självklart, kan följa vart varje krona går. 82 HANS (V) replik: är ett parti som till skillnad från är biståndsvänner. Vi vill ha ett högt bistånd av hög kvalitet, och det ska ligga på . Men vi är inte vänner av biståndet för att vi ska fylla olika kolumner i en budgettabell. Vi är det framför allt därför att vi tror och vill att biståndet ska göra skillnad ute i fält. Vi ser behoven och att biståndet gör skillnad. Därför är vi också självklart vänner av ett bistånd av hög kvalitet. Därför har vi aldrig tvekat att uppmärksamma eller kritisera brister i biståndet, oavsett om det har handlat om brister ute i fält, hos frivilligorganisationer, hos multilaterala organisationer, som vi gjorde när vi diskuterade EU:s biståndspolitik, eller när vi, för den delen, diskuterar vad som sker här i när det gäller avräkningar och liknande. Varje åtgärd som gör att biståndets kvalitet ökar välkomnas så klart från sida, men jag ser trots allt en skillnad i retoriken. försöker man från sida skriva om historien här och säger: Det var egentligen aldrig en kritik mot frivilligorganisationerna. Jag tycker att ska åka ut till de ramorganisationer och frivilligorganisationer som vi har i det här landet och prata med de människor som ideellt har engagerat sig för en bättre värld och höra om de delar den verklighetsuppfattningen. Jag tror att får leta oerhört länge innan han hittar någon biståndsarbetare i de svenska frivilligorganisationerna som inte upplever att den borgerliga regeringen har bedrivit en fullkomlig och fullskalig hetsjakt på frivilligorganisationerna . Vi kan se en tydlig skillnad i retorik när det kommer till kritik från mot den egna regeringen jämfört med frivilligorganisationerna. Det haltar, och det skapar en brist på trovärdighet i det engagemang som man pratar om och säger att man har bistånd av hög kvalitet. 83 (KD):