prot · GZ0950 · 2011-12-16 00:00:00 — Jag tackar infrastrukturministern för svaret också. Jag tror dock inte jag fick något svar på om ministern är villig att ta initiativ att ändra diskrimineringslagen så att bristande tillgänglighet också blir en diskrimineringsgrund. Det är viktigt med en ökad nationell likvärdighet när det gäller att fördela kostnaderna för de hjälpmedel som människor med funktionsnedsättningar behöver för att klara vardag och arbetsliv liksom sina resor. Den borgerliga regeringens försämringar av våra trygghetsförsäkringar för att kunna sänka skatten för dem som tjänar mest har drabbat de funktionshindrade särskilt hårt. Vi socialdemokrater kommer att driva på arbetet för ett samhälle där handikapperspektivet genomsyrar hela samhället. Det behövs bland annat kvalificerat, riktat och individanpassat stöd för att kunna vända på denna utveckling samt ett större ansvarstagande. Inte minst behöver offentliga arbetsgivare bli bättre. Hjälpmedelsfrågan och däri inkluderas också resemöjligheterna bör ses över. Tillgången till hjälpmedel varierar stort över landet liksom regler och avgifter. Det inkluderar tillgången till hjälpmedel för resor. Med en kollektivtrafik som i vissa delar är oanvändbar för personer med rörelsehinder är det många som undrar hur det kommer att gå med den nya kollektivtrafiklagen som i många delar är en marknadsliberalisering där det står klart att det är fri etableringsrätt som är huvudsyftet. Så här skriver man om lagen: För resenärerna kommer den nya regleringen att kunna leda till ett större antal resealternativ och ökad valfrihet. För att underlätta för resenärerna att enkelt planera sina resor föreslås att även kommersiella kollektivtrafikföretag ska vara skyldiga att lämna information om sitt trafikutbud till ett gemensamt system för trafikantinformation. Det låter ju bra så långt, men funderingarna är: Kommer vi att behöva en ny myndighet som ska följa upp och kontrollera att det här verkligen blir verklighet? tar det ofta från upphandlingen till dess att den nya utföraren har upphandlat nya och anpassade bussar. I många fall tar det över innan de nya bussarna är i trafik. Kommer detta att bli bättre med den nya kollektivtrafiklagen, och kommer en funktionsnedsatt att kunna planera sin resa bättre med den nya kollektivtrafiklagen? Det är mina funderingar. 84 Statsrådet (M): Redan i den kollektivtrafiklag som vi har finns det med att särskilda behov ska beaktas både när kollektivtrafiken planeras och när den genomförs. Det står också att färdmedlen ska vara lämpliga att använda. Både och jag vet att när man väl har en bussflotta tar det innan man börjar byta ut den och kommer in i de nya krav som gäller. Där försöker man att göra anpassningar i samband med ombyggnationer och annat. Vi ser redan vad som har hänt, kanske främst i de större städerna. Man har fler och fler bussar som kan anpassas i höjd och som alltså går att sänka ned så att det ska vara enklare för den som är rullstolsburen liksom för äldre människor, som får lättare att gå på, liksom för människor med barnvagnar. Det underlättar tillgängligheten för alla. Vi känner oss dock kanske båda frustrerade över takten som det sker i, där hänsyn ska tas till de förutsättningar som finns. Jag skulle gärna vilja uppehålla mig ytterligare lite grann vid kollektivtrafiken och kollektivtrafiklagen. pågår ett väldigt engagerat arbete för svensk kollektivtrafik av alla som är med i branschen. Det gäller såväl bussoperatörer som tågoperatörer liksom taxi och snart också sjöfarten. Där tittar man bland annat på hur man ska göra det mer smidigt utifrån ett resenärsperspektiv oavsett i vilken del av landet man bor. Det gäller inte bara detta med prissättning och gemensamma åldersgränser för när man ska räknas som barn, ungdom, gammal och så vidare, utan man tittar också utifrån ett tillgänglighetsperspektiv och en gemensam värdegrund. Det handlar om människors lika värde, vilket också jag tycker är viktigt. Förutom de EU-förordningar som redan finns och som reglerar fordonen och anläggningar som stationer och liknande har vi ju som jag nämnde i svaret också de passagerarrättigheter som har införts i alla transportslag. På område ser vi just nu över hur vi kan stärka den svenska lagstiftningen när det gäller just kollektivtrafik så att syftet med den bättre kan uppnås än vad som faktiskt är fallet . Bara detta att lagen handlar om handikappanpassad kollektivtrafik är talande. Det märks att det är den skrevs. Därför har vi också tagit ett initiativ till att förnya den. 85 (S): Tack, statsrådet, för kompletteringen! Det är ändå lämnade skrivelsen Bortom fagert tal om bristande tillgänglighetsom diskriminering till regeringen. Uppdraget var att redogöra för hur bristande tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning ska inkluderas i den svenska diskrimineringslagen. Trots ett starkt uttalat stöd för en sådan lagstiftning från nästan alla politiska partier har regeringen ännu inte lagt fram något lagförslag. Om de lagar vi har haft i rörande exempelvis kollektivtrafik och nybyggnation hade följts hade vi haft ett mycket bättre utgångsläge för ett tillgängligare . Det är vi eniga om. Om skolor, arbetsplatser och infrastruktur hade utformats så att alla medborgare hade kunnat nyttja dem hade vi minskat behovet av kostsamma särlösningar. Först och främst bör man ändra lagstiftningen så att bristande tillgänglighet blir en diskrimineringsgrund i diskrimineringslagen. Detta har utretts , och färdigt utredningsförslag finns vad jag förstår. Dessutom finns det fungerande exempel från andra länder. Men här är regeringen tydligen splittrad, med i spetsen har krävt lagstiftning medan statsministern ger uttryck för en helt annan åsikt. Jag ska gå tillbaka lite grann till svar. Där framgår att regeringen låter utreda hur resenärers rättigheter i kollektivtrafiken ska stärkas och att det är som arbetar med det. Det framgår inte fullt ut när det ska vara klart och hur det ska följas upp. Jag önskar att statsrådet gör en komplettering i sitt sista inlägg. Också Transportstyrelsen föreslås få ett utredningsuppdrag för att modernisera lagstiftningen för att kollektivtrafiken ska anpassas till funktionshindrades förutsättningar. När är det klart, och vad händer? Jag avslutar med att önska talmännen, skrivarna, åhörarna och statsrådet en god jul och ett gott nytt år! Välkomna tillbaka allihop . 86 Statsrådet (M): har berört frågor som är väldigt angelägna för många personer. Det gäller i synnerhet dem som känner sin frihet begränsad av att inte kunna göra vad de önskar, vill och själva tror sig kunna göra. När det gäller diskrimineringslagstiftningen är grundtanken att inte någon av någon orsak ska behöva bli diskriminerad i något skede av livet. har vi en diskrimineringslagstiftning som är uppdelad efter olika skäl och olika skeden i livet. Det har varit en ständig diskussion om hur denna diskrimineringslagstiftning egentligen borde se ut. är jag inte själv fullt inblandad i lagstiftningen. Men jag kan tänka mig att någonting ska komma fram, om inte annat när har blivit färdigt. Det pågår beredning i den del som gäller kollektivtrafiklagstiftningen och hur man ska hitta en bättre anpassning. Jag skulle kunna tänka mig att det kanske hör ihop i vissa delar. Jag skulle vilja belysa det som regeringen tog tag i, och inte minst min företrädare , när det gäller att öka på takten och ligga på för att mer situationsanpassa våra stationer. Det tror jag också är väldigt betydelsefullt. Med det sagt önskar jag en god jul och ett gott nytt år! Däremot tänkte jag vänta med kammaren i övrigt, eftersom jag kommer att vara här även . Överläggningen var härmed avslutad. Anmäldes och bordlades EU-dokument KOM(2011)889 spridning av innovativ belysningsteknik Motioner med anledning av skr. 2011/12:30 om effektiviteten i statens arbete med att motverka bidragsbrott 2011/12:Sf1 av (SD) med anledning av skr. 2011/12:36 om användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning /12:Ub1 av m.fl. (S) 2011/12:Ub2 av (SD) med anledning av skr. 2011/12:38 redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll /12:Ju3 av (SD) betänkanden /12:FiU2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 2011/12:FiU3 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 2011/12:FiU4 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 2011/12:FiU5 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen utlåtande /12:FiU29 Subsidiaritetsprövning av förslag till förordning om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag 19 § Anmälan om interpellation Anmäldes att följande interpellation framställts 2011/12:174 Statschefens immunitet av (V) till justitieminister (M) Interpellationen redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 20 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2011/12:260 Svenska företag och offentlig upphandling av (S) till näringsminister (C) 2011/12:261 Smörbristen och självförsörjningen av (S) till landsbygdsminister (C) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 21 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2011/12:215 Sahelområdet av (S) till utrikesminister (M) 2011/12:217 av (S) till utrikesminister (M) 2011/12:226 Skydd för kristna minoriteter i av (KD) till utrikesminister (M) 2011/12:202 Miljöministerns tidigare uppdrag av (V) till statsminister (M) 2011/12:228 Avsaknad av utvärdering av vissa reformer av (S) till statsminister (M) Svar inkomna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . Svar inkomna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 22 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen från sammanträdets början till och med 10 § anf. 30 (delvis), av talmannen därefter till och med 15 § anf. 68 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.