prot · GZ0944 · 2011-12-08 00:00:00 — Vad gäller samverkansmodellen uppfattade jag inte mer än detta om det var en demokratireform eller inte. Det är den naturligtvis också, eftersom den syftar till att föra kulturen närmare människorna. Det har vi också sett. Någon ekonomisk reform är det bara i den meningen att de statliga resurserna nu fördelas direkt ut till regionerna. Det är mycket välkommet. På många håll har det också inneburit mer pengar till kulturen regionalt. I fråga om Skapande skola uppfattade jag trots allt någon form av fråga. Den gällde i vad mån detta borde ingå i samverkansmodellen. Jag ser inte det . Jag tror inte att det är en god idé utan kanske snarare tvärtom. Det kan hända att jag ändrar mig, men som det ser ut nu tycker jag att det är en alldeles utmärkt idé att skolorna själva tvingas bli aktiva, ta fram handlingsplaner, involvera lärare och handledare och inte minst fråga eleverna vad de önskar ta del av under Skapande skola. 98 (S) replik: När det gäller Kulturarvslyftet utgår jag från att vi aldrig behöver riskera att pengar fryser inne till följd av att planeringsprocessen kommer i gång så mycket senare, utan att det i så fall sker någon förändring så att de pengar som ska gå till Kulturarvslyftet också gör det och att det blir bra arbetstillfällen. En annan fråga, när jag ändå står här, gäller folkbildningen. För någon timme sedan hörde vi från en enligt min uppfattning förskräcklig syn på folkbildningen. Den var ungefär att den statliga folkbildningen finansierade terrorism i vårt land. Jag vill bara genom denna fråga få en försäkran: Visst är det så att kulturministern liksom jag står för en folkbildning som är fri, där staten aldrig bestämmer vem som får starta en studiecirkel eller studiecirkelns innehåll, nämligen att grunden för folkbildningen ska vara fri och frivillig. 99 Kultur- och idrottsminister (M) replik: Frihet och demokrati är något som genomsyrar hela kulturpolitiken, så den diskussion som har rört eventuell terrorism är för mig främmande. Däremot vet jag att man från sida avser att göra en utvärdering av folkbildningen. Vad den kommer fram till kan vi återkomma till. Jag måste ta upp en annan fråga, för jag hörde i tidigare anförande hur det hade sett ut i Socialdemokraternas . Jag vet inte det, för det blev tack och lov inte så. Men en sak vet vi: I Socialdemokraternas hade varje människa haft mindre kvar i plånboken. Vi hade haft förmögenhetsskatten kvar, och vi hade haft fastighetsskatten kvar och kanske också ett antal andra skatter. Det hade påverkat inte minst kulturskaparna. 100 (MP) replik: Jag hörde på kulturministerns anförande. Det var mycket bra som sades. Bland annat har kulturministern en ambition om att barn och unga har stor rätt till kultur, att Skapande skola är den viktigaste kulturpolitiska reformen och att ledstjärnan för kulturen är att den ska vara närmare medborgarna och att medborgarna ska vara närmare kulturen. har jag en interpellationsdebatt. Den har jag med utbildningsministern, för jag tycker att regeringens ambitioner när det gäller kulturen för unga människor är ganska förändrad i och med att man har tagit bort de estetiska ämnena som obligatoriska ämnen på gymnasiet. För mig skapar det inte mer kultur för unga människor och ungas uppväxt, utan det förminskar på något sätt. Även om den frågan inte är relaterad direkt till betänkandet tror jag att ministern har ett svar på den. 101 Kultur- och idrottsminister (M) replik: Det är alldeles riktigt att vi sätter barns och ungas rätt till kultur väldigt högt därav satsningen på , en önskan att fortsätta Skapande skola kanske både uppåt och nedåt i årskurserna men också de nya förväntningar vi har på våra egna institutioner och myndigheter. Vad gäller satsningen inom skolan kommer själv att ha en diskussion om det med , så han får svara för sig själv. Däremot kan jag berätta om en rapport som kommer på ett för mig närliggande område. Det är om unga människors kulturutövande, som är både glädjande och i någon mening oroande jag rekommenderar skriften. Den är glädjande i den meningen att vi kan se att ungdomar i åldern är mycket aktiva inom kulturen på sin fritid men att de statliga och kommunala satsningarna kanske inte alltid träffar rätt. Flickor får, som ofta, mindre resurser än pojkar. Här finns en hel del att göra och att skruva på och säkert också något som vår nya myndighet för kulturanalys kan sätta tänderna i. 102 (MP) replik: Tack för svaret! Det var intressant. Jag har ytterligare en fråga. Under frågestunden ställde jag en fråga till kulturministern utifrån att vi har haft uppe frågan om scenkonstpensionerna. Jag ställde frågan mycket utifrån det besök som vi hade i kulturutskottet av civilminister . Han var tydlig med att beredningen av förslaget var klar och har vi ett tillkännagivande till på bordet. Men han antydde också att det var oklart hur systemet skulle konstrueras, vilka kulturpolitiska mål det skulle möta och att systemet skulle komma att se olika ut beroende på vilka mål det ska möta. Jag vill ställa frågan en gång till: Vad är de viktigaste målen med ett nytt system för scenkonstpensionerna? Det kan ju inte vara endast en ekonomisk fråga, utan jag förmodar att det också måste finnas andra mål. 103 Kultur- och idrottsminister (M) replik: Ja, målen är naturligtvis att vi ska ha en vital scenkonst och en scenkonst som inte låser in människor. Det är detta som är en del av problemet med den form vi nu har. Som mycket väl vet är det här en fråga som har diskuterats i bortåt . Det visar också hur komplicerad den faktiskt är. Av det skälet tillsatte vi en utredning som vi trodde skulle hitta en lösning, så att vi äntligen skulle kunna ordna upp det här för scenkonstinstitutionerna. Det visade sig att det inte var riktigt så enkelt, inte minst därför att det här orsakar ett inkomstbortfall för staten på runt . Därmed var förslaget i det ekonomiska läget inte genomförbart. Men vi tar nya tag. Vi har självfallet en dialog mellan och även om frågorna i huvudsak är . Vi har också en dialog med Svensk Scenkonst och med . Jag lovar att frågan inte sover. Vi tar nya tag. 104 (V) replik: Jag blev väldigt glad i första halvleken av vår kulturdebatt då ett par av kulturministerns alliansbröder apostroferade , som jubilerar . Det är verkligen en författare med både världsrykte och en otrolig betydelse för förståelsen av det svenska samhället och till och med ända in . Jag skulle kunna föreslå ett litet bokprojekt. Man skulle kunna trycka upp för underklassen igen och dela ut den till högstadieeleverna. Det skulle göra stor nytta, tror jag. Men min fråga är helt enkelt: Hur kommer namn att lysa över fosterlandet i samband med jubileet? Det är någonting som man väntar på. klämtar klockorna för ett nytt år. 105 Kultur- och idrottsminister (M) replik: Jag noterade att var glad över det jag sade i början. Jag tolkar det som att han inte var glad över det jag sade om ett nytt fräscht kulturklimat, sponsring, volontärskap och entreprenörskap. Men jag kanske har fel. Det var synd att inte var med när kulturåret, kan man väl säga, eller Strindbergsåret faktiskt inleddes. Det var en liten tjuvstart på här i . Det var en presentation av den hemsida som nu har skapat i samarbete med . Det sker väldigt mycket. Det kommer nya förslag , berättade de som ansvarar för sidans uppdatering. Det sker mycket i hela . Det sker också mycket i andra länder. Det här uppmärksammas självfallet av , av våra museer, av olika konsthallar och av samtliga bibliotek. Det är jag övertygad om. Han var också en skicklig fotograf. kommer inte att passera obemärkt. namn kommer att lysa klart. 106 (V) replik: Det gläder mig och många fler. Det kommer säkert att tas många initiativ från olika håll och kanter. Det tror jag också. Jag ville bara höra om det fanns några speciella planer på gång. Jag skulle också vilja ta upp en annan fråga. Det gäller filmavtalet, som håller på att ticka ut. Hur är det med det? Jag vet att jag ställde samma fråga , men jag tycker att det är viktigt att så många som möjligt i alla möjliga kanaler får kännedom om den oroande situationen och om vad kulturministern har att anföra just nu om det. 107 Kultur- och idrottsminister (M) replik: Det är mycket riktigt att och jag har samtalat om det här tidigare. och jag hade också en interpellationsdebatt som handlade just om filmavtalet . Jag har inte riktigt samma oro som . Det här är en viktig fråga inte bara för regeringen utan för oss alla. Filmen är nämligen ett starkt konstnärligt uttryck och ett växande uttryck. Men än så länge pågår förhandlingarna med . Därför vill och bör jag inte kommentera det, även om staten vi är ju också en representant i filmavtalet naturligtvis följer det här genom våra tjänstemän. Det som och jag bland annat diskuterade, som jag tycker att det finns skäl att ta upp, var den illegala fildelningen. Detta är ett stort hot mot svensk film. Jag såg Jägarna 2 och samtalade med filmens regissör och producent. Drygt 500 000 har köpt biljetter, men 1,3 miljoner har laddat ned filmen illegalt. Ungefär 400 personer har arbetat med filmen. Det är många som är beroende av detta. Att försvara upphovsrätten och kulturskaparnas möjlighet att få betalt genom att bekämpa illegal fildelning är alltså också en viktig kulturpolitisk fråga. 108 (SD) replik: Jag har ett antal frågor. Jag förstår att utrymmet inte medger några uttömmande svar, men jag hoppas att kulturministern kan säga någonting kort på varje punkt. Det handlar framför allt om Kulturarvslyftet och den kritik som har framkommit mot hur regeringen har hanterat frågan, som jag delvis berörde i mitt anförande. Jag undrar hur kulturministern och regeringen ser på Kulturarvslyftet, om man i första hand ser det som en kulturpolitisk åtgärd eller om man i första hand ser det som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Jag undrar också om kulturministern är nöjd med hur man har hanterat det förberedande arbetet med Kulturarvslyftet så här långt samt när vi kan vänta oss en mer detaljerad beskrivning av Kulturarvslyftets kulturpolitiska mål och praktiska genomförande. Sedan måste jag med anledning av vad som framkom i mitt replikskifte med tidigare fråga kulturministern om hon stöder ståndpunkt, som hon uttryckte, att den svenska staten har ett lika stort ansvar för alla andra länders kulturer och kulturarv som för det svenska kulturarvet. Kan det anses vara officiella politik? Hur ska det i så fall ta sig uttryck i praktiken? Ska vi i inrätta ett museum för varje nationell kultur eller kulturkrets i världen? I detta anförande instämde (SD). 109 Kultur- och idrottsminister (M) replik: Kulturarvslyftet är en stor satsning. Men det är en satsning som sker med pengar, , från . I första hand är det därför naturligtvis en arbetsmarknadspolitisk händelse. Men jag är väldigt glad över att man från sida har valt att rikta den just till kulturarvsområdet. Man hade lika väl kunnat välja något annat. Men här ser vi det ser också goda möjligheter till samverkan. Många av våra museer och institutioner har nämligen en vana vid att arbeta just med olika satsningar som är kopplade till arbetsmarknadsprojekt. Sedan följde frågan. När kommer det en förordning? Då blir mitt svar: . Men från det att budgeten blev offentlig har jag pratat om Kulturarvslyftet i alla mina möten med institutioner, och många andra. Den här frågan har beretts under en relativt . Jag tror och hoppas att även kommer att bli positivt överraskad när han får se förordningen. Jag nämnde i går besöket i , där och jag deltog. har vi ett möte på departementet med Arbetsförmedlingens chef, , den avgående riksantikvarien, den tillträdande riksantikvarien och våra respektive tjänstemän. Frågan är alltså högt prioriterad. När det gäller kulturarvet vet jag inte riktigt vad är ute efter, men efter att ha läst betänkandet kan jag konstatera att det som handlar om kultur över gränserna eller mångfaldskultur ges skulden för allt möjligt ont: negativ inverkan på samhällsklimatet i form av ökade motsättningar, värderingskonflikter, segregation, rotlöshet, ökad kriminalitet och ökade kostnader. Jag ser snarare stora vinster i att samverka med kulturen över gränserna och i andra länder, och det gör också de flesta av de institutioner som arbetar med detta i sina regleringsbrev och sina instruktioner. 110 (SD) replik: Att Kulturarvslyftet i första hand är en arbetsmarknadspolitisk åtgärd har tyvärr skinit igenom. Jag tycker tyvärr att de kulturpolitiska målen har kommit lite i skymundan när man har tänkt kring det här. Men det är väldigt glädjande att man ger beskedet att det här är väldigt högt prioriterat och att man kommer att jobba intensivt med det. Jag ser fram emot de mer detaljerade planerna för hur det här ska genomföras, men det har kommit ganska oroväckande uppgifter om att det faktum att regeringen har kommit i gång så sent gör att till exempel en del av pengarna kan riskera att frysa inne. Det vore väldigt olyckligt. Min sista fråga gäller det sade om att vi i har ett lika stort ansvar för att förvalta cypriotiskt kulturarv och över huvud taget alla andra länders kulturarv som vi har för att förvalta det svenska kulturarvet. Det tyckte jag var en ganska radikal ståndpunkt, och jag tycker inte riktigt att jag fick svar på den frågan av kulturministern. Därför vill jag ställa frågan igen. Delar kulturministern den ståndpunkten, och är det i så fall också officiella ståndpunkt? 111 Kultur- och idrottsminister (M) replik: Jag börjar med Kulturarvslyftet. Varför ordet tyvärr när det gäller att det här också skulle vara en del i arbetsmarknadspolitiken? Var glad över att pengarna går just till kulturarvet, det som normalt sett brukar värna om! Dessutom går 270 miljoner till för att anställa professionella handledare. Jag tycker att borde vara väldigt glad. Regeringen har kommit i gång sent, sägs det. Beslutet är fortfarande inte klubbat i . Ska vi föregå beslutet i ? Vi har haft en dialog hela vägen. Man är väl medveten om det här på ämbetet, och jag utgår från att utskottet och kommer att besluta i enlighet med detta. Annars skulle jag bli väldigt förvånad. När det gäller vårt internationella utbyte tycker jag att det vore väldigt fattigt om vi på våra svenska museer bara skulle ha det som kan vara svårt att beskriva men som ändå omfattar svenskt kulturarv. Vi kan se på de enorma skaror som har vallfärdat exempelvis till bergrummen under för att se terrakottaarmén eller inkaguldet. Det är ett oerhört intresse också för det utländska kulturarvet, på samma sätt som det finns föremål, konst och mycket som rör svenskt kulturarv på institutioner i andra länder. Det är så vi måste arbeta för att få en förståelse för att undvika krig och konflikter, för det är mycket det kulturen och kulturarvet bidrar till. 112 (M): debatterar vi budgetpropositionen inom utgiftsområde 17: Kultur, media, trossamfund och fritid samt ett antal motioner. Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i propositionen och avslag på samtliga motioner. Mycket har redan sagts i den här debatten, men jag vill ändå säga några ord när det gäller barn och unga. Kultur är viktigt, särskilt för barn och unga. I de kulturpolitiska målen står det att man särskilt ska uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. Det finns ca 2 miljoner barn och unga i . Att få ta del av kultur i olika former ger möjlighet till utveckling och kännedom om både sitt eget kulturarv och andras. Kunskapen öppnar dörrar längre fram i livet och ger förståelse för andra människor. Alla kan finna glädje inom kulturens underbara värld. Det kan vara glädjen i att läsa en spännande bok, att dansa, att sjunga eller att spela basket. Kulturen kan också hjälpa barn och ungdomar genom svåra stunder i livet. Att uppleva glädje i till exempel dans gör att det blir lättare att hantera motgångar inom andra områden i livet. Jag tror också att om man deltar i kulturverksamheter och idrott så blir det lättare att hålla sig ifrån kriminalitet och droger. De offentliga bidragen till barn och unga har ökat kraftigt från 3,5 miljarder till 5,5 miljarder. Kommunerna är de största offentliga bidragsgivarna med nästan 4 miljarder. Merparten av dessa pengar går till musik- och kulturskolor och till bibliotekens låneverksamhet riktad till barn och unga. Statens bidrag till barn- och ungdomsverksamheter vid kulturinstitutioner som centralmuseerna, nationalscenerna och övriga statliga kulturmyndigheter uppskattas till nära 1,2 miljarder. Utöver det ges statliga bidrag till regionala konst-, scenkonst- och kulturarvsinstitutioner samt till fria grupper inom teater, dans och musik. Bidrag ges också till läsfrämjande insatser, barn- och ungdomslitteratur på bibliotek, till nationella minoriteter samt till filmverksamhet för och med barn och unga. Bidragen till läsfrämjande insatser har fördubblats och uppgår 2011 till . Av dessa beräknas 9 miljoner gå till insatser för barn och unga. inrättade alliansregeringen skola. Syftet är att främja barns rätt till kultur och eget skapande. Genom att rikta bidraget till skolhuvudmännen är avsikten att nå fler barn än dem som redan är kulturellt aktiva på sin fritid. På detta sätt kommer kulturen in i alla elevers vardag. Bidraget uppgår till och omfattar nu hela . Vid ansökningsomgången 2011 hade av alla kommuner sökt bidrag. Av landets friskolor hade en tredjedel sökt bidrag. Uppföljningen som gjort av Skapande skola visar att hälften av alla elever i årskurs 79 deltagit. av bidraget hade gått till professionell kulturverksamhet. Resten hade bland annat använts till inköp av material för eget skapande. De flesta skolhuvudmännen uttryckte att Skapade skola hade bidragit till ett ökat engagemang och intresse för kultur hos både elever och lärare. Drygt 1 000 kulturarbetare hade fått arbete genom Skapande skola. De statliga kulturinstitutionerna bedriver ett omfattande arbete för barn och unga med utgångspunkt i de nationella kulturpolitiska målen. utgjorde barn och unga av besökarna vid de statliga museer som omfattas av reformen gratis inträde för unga upp till . har i rapporten var hur om ungas kultur undersökt ungas kulturliv i åldrarna . Analysen visar att en stor del av unga i utövar någon form av kulturaktivitet . Rapporten visar att många av de unga själva säger att de förbättrat sitt självförtroende till följd av det egna kulturutövandet. De har fått nya vänner, en bättre hälsa och bättre skolresultat. besökte jag och träffade där en eldsjäl. Det var som fått priset 2011. fick juryns specialpris för det arbete hon lagt ned på . handlar om att lära högstadieelever dansa, hur det går till när man bjuder upp och hur man uppför sig på dansgolvet. berättade om elever som varit blyga och retade av andra elever på skolan men som plötsligt blivit populära för att de kunde dansa. hade det varit väldigt stelt i början, men det släppte ganska fort och glädjen tog över. På skolan kunde man se att de som dansat med varandra slutade bråka sinsemellan. De tuffa grabbarna blev lugnare, och stämningen blev bättre på skolan. finansierades delvis genom folkhälsobudgeten. Jag är säker på att kultur i olika former har en positiv effekt på folkhälsan. Ungdomstiden formar människor. Den ställer särskilda krav på hur samhället och politiken möter ungdomar och de utmaningar de ställs inför. Målet för ungdomspolitiken är att alla ungdomar ska ha verklig tillgång till välfärd och inflytande. Satsningar i den här budgetpropositionen på bland annat Skapande skola och Idrottslyftet visar att alliansregeringen prioriterar kultur och idrott för barn och unga. 113 (FP): Föreställ er ett utan kultur en hel värld utan kultur! Vi kan börja med de lokaliteter vi befinner oss i. Vi får börja med att ta bort den fina, stora väven som hänger här som heter Minnet av ett landskap. Vävkonsten härstammar för övrigt inte från . Man har funnit linneväv i från före . De tidigast funna i är från järnåldern. Sedan kan vi plocka bort alla möbler som kommer sig av århundraden av nedärvd snickerikonst med kunskap från många länder i världen och influenser som kommit till på många olika vägar från många olika kulturer. Vi kan ta bort flaggorna. Vi kan sluta tala, eftersom språket är nedärvda dialekter och uttal från tidernas begynnelse med ord som har en mångfald olika andra språk som påverkat och färgat vårt språk, det svenska språket. Vi får alltså tystna här inne och vi får ingenting vackert att titta på, inte heller att sitta på eller luta oss mot. Vi kan nu vandra ut utanför denna sal. Överallt finns byggnader med arkitektur från allehanda länders påverkan. Varje människa som skapar har sin bakgrund och sitt sätt att uttrycka sig, och ingen har kläckts på den svenska jorden utan historia, utan egen kultur från den egna familjen eller utan påverkan från den omgivning man har vuxit upp i. Alltså har arkitekten inte kommit ur ett vakuum som är rent från yttre påverkan. Vår historia är allas historia eftersom människor rest och förmedlat sina intryck när de kommit hem eller tagit med sig sina drömmar om byggnader, konstverk och texter till och förverkligat dem här. Så är det med allting som skapats i detta land, i alla länder, i hela världen, influenser som ett ständigt pulserande nätverk överallt. Nå, då får vi ta bort alla byggnader eftersom de bär på en kultur, en mångkultur som en del vill kalla det. All offentlig utsmyckning, varenda gatsten bär på en kultur, ett hantverk med kunskap som överflyttats mellan generationer, länder och världsdelar. Allt som vi kan vila ögonen på, som är skapat av oss människor, är kultur. Musiken, som är en sådan glädje för de flesta, må vi ta bort. Instrumenten som musiken produceras på, när det inte är musik som skapats på elektronisk väg, måste bort. Dessutom har de flesta instrument inte sitt ursprung i , så när man avskyr mångkultur ska de alla definitivt försvinna. Bort med dem! Litteratur, danskonst. Även där har vi influenser från hela världen. Ännu mer bort, om man avskyr mångkultur, som jag bestämt vill hävda att all kultur är. Sedan har vi sporten, idrotten, som ingår i detta utskotts ansvar. Varenda sport som utövas dagligdags i detta land har sitt ursprung i ett annat land eller världsdel: fotbollen, innebandyn, handbollen, golfen, basketen, ishockeyn, ridningen, simningen, konståkningen, med flera. Kvar blir en dyster, trist, tyst och oinspirerande värld. En värld som jag inte tror att någon enda levande varelse står ut att leva i. Man brukar säga: Utan bilen stannar . Jag vill på samma sätt säga att utan kultur eller mångkultur finns inte . Det finns en hel del motioner som kommit in, syftande på utskottets olika områden. Exemplet med förslaget att införa fri entré på våra statliga museer är i mitt tycke sympatiskt och något som jag personligen gärna skulle se förverkligas inte alltför långt bort. Just nu är det dock inte aktuellt. Tillgången till alla våra kulturskatter är i stället endast ett knapptryck bort. Man kan stanna kvar framför sin dator hemma och ta del av dem numera. arbetar för fullt med detta uppdrag. Ett annat exempel är förslaget att utöka Skapande skola till att även inkludera förskolan. skulle vilja gå ännu längre och ha med Skapande skola även genom gymnasietiden. En vision som vore fantastisk är förstås Skapande samhälle. Det finns ingen motion om detta, inte heller ett förslag från Alliansen. Men det positiva med Skapande skola som inbegriper den härliga tanken att alla barn ska kunna ta del av olika kulturyttringar och träffa livs levande kulturutövare borde kunna inbegripa vuxna via företag, vård och omsorg. har vi även satsat på Kultur för äldre, och det är enormt roligt. Dessutom är efterfrågan över förväntan. Här finns inte heller någon motion inlämnad eller något förslag från Alliansen, men en vision om Kultur för alla, hur vore det? Det skulle bli ett samhälle där vi alla har närhet till konst- och kulturutövare som en naturlig del av våra liv, i samhällsplaneringen, ja, överallt. Jag är övertygad om att kulturen är vår livsluft.