prot · GY09123 · 2011-06-28 00:00:00 — Jag utgår från att det i detta fanns både diplomatiska insatser och ekonomiska sanktioner men också möjligheten att möta det som gjordes när det gäller i fråga om straffrihet. Jag undrar om det verkligen inte fanns mer än vad som sägs här i den diskussionen när det gäller just uppdraget till . Det är naturligtvis helt avgörande att EU är aktiv och driver på för att få fram en sådan resolution också när det gäller . 52 Statsminister (M): Kring detta kan man ha många åsikter, men den korrekta återrapporteringen av toppmötet är att sådana diskussioner inte fördes. Sedan finns den typen av skrivningar. Men detta presenterades som en skrivning med de referenser som har gjort, men det ledde inte till någon annan diskussion än en som gällde oron för våldseskalering och snarare trupprörelser inne i . Det var möjligen det som det fördes en kort diskussion om. 53 (SD): Jag tackar statsministern för återrapporteringen. När man talar om gemensamt ansvar, solidaritet och ökat praktiskt samarbete i rådsslutsatserna undrar jag hur man har tänkt sig det när reglerna ska främja ömsesidigt förtroende just mellan medlemsstaterna. meddelade uppehållstillstånd, vilket statsministern också påpekade, till en ganska stor mängd tunisier som bland annat ville arbeta i . Det höll på att äventyra stora delar av . Tydligen var det så att förlorade förtroendet för och införde vissa restriktioner vid gränserna. EU ska inom ramen för grannskapspolitiken ha en gemensam syn på rörlighet och antal gästarbetare, studenter och säsongsarbetare. Länderna kommer att ha ett gemensamt asylsystem med enhetliga bedömningar. Utifrån detta är det ganska uppenbart att det kommer att leda till att medlemsstaterna tvingas ha en och samma syn på hur många personer av alla dessa kategorier som ska ha rätt att få tillträde till EU. Min fråga till statsministern mot bakgrund av detta är om han ser att en konsekvens av detta kan bli att blir tvunget att överge sin i förhållande till övriga ganska extrema invandringspolitik. En annan fråga är: Hur ser övriga EU-länder på förhållandevis slapphänta migrationspolitik? 54 Statsminister (M): Det som här kallas för slapphänt kanske man med andra ord kan säga är att vi lever upp till olika internationella konventioner som har ingåtts i olika internationella forum och som försöker säkerställa att det finns en humanitet i vår värld när det gäller människors möjligheter att komma bort från förtryck och regimer eller olika krigsherrar eller vad det nu kan tänkas vara som våldför sig på människor och hotar dem till livet på olika sätt. Det som EU försöker diskutera är att vi inom ramen för EU-systemet ska ha en tredjelandsgräns, alltså en gräns som går mot länder utanför Europeiska unionen. Det blir än viktigare när vi har en Schengenöverenskommelse som är effektuerad, alltså på plats, för åtminstone delar av EU där vi har fri rörlighet. Då är det viktigt att denna tredjelandsgräns naturligtvis håller samma typ av kvalitet och att man arbetar på samma sätt varhelst den än uppträder. Sedan har jag uttryckt, vilket också finns återgivet i slutsatserna, att vi till detta vill koppla ambitionen med gemensamma asylsystem . Då är syftet helt enkelt att man ska möta samma svar och samma process varhelst man söker asyl inom EU. Vår uppfattning är att om detta görs med konsekvens kommer det snarare att vara så att asylprövningarna sprids mer över i ett läge där de kanske fram till nu snarare har varit tydligt mer inriktade på till exempel . Men det vet vi inte, och det beror på att det inte är någon som sitter och räknar personer och säger: har det blivit de 25 vi sade, och är det slut. Detta börjar i stället i andra ändan, nämligen i människors sökande efter frihet och ett bättre liv och vad som sker i omvärlden. Det är bara att titta på hur strömmarna till ser ut. De är mycket en reflexion av var någonstans i världen det är oroligt. Uppstår det krig och konflikter leder det till att människor flyr. Vill man inte att det ska vara så får man helt enkelt se till att undanröja grunderna för krig och konflikter och skapa en bättre värld med tryggare förhållanden. Fram till dess att vi har åstadkommit det tycker jag att det är naturligt att det ska finnas humanitet och öppenhet i världen för att människor ska kunna fly och komma till bättre förutsättningar. Jag förutsätter att det är så om skulle drabbas, och det förutsätter andra länder gäller också i deras fall. 55 (SD): Det exempel som jag tog upp med bland andra och visar just hur viktigt det är att medlemsstaterna känner förtroende för varandra. Jag ifrågasätter statsministerns påstående om att vi inte skulle leva upp till internationella konventioner om vi skulle införa vissa restriktioner. Det är trots allt så, vilket jag tror är känt även för statsministern, att har mest liberala asyl- och migrationslagstiftning. Vi kan redan se i bland annat att man ser med stor oro och skepticism på den liberala politik som vi bedriver inom området. Det är trots allt så att meddelar av asylbesluten som vi har en befolkning som utgör av EU:s totala befolkning. Motsvarande siffra för bland annat är också , men de har en befolkning som utgör av EU:s totala befolkning. Ser inte statsministern att vår politik på detta område trots allt kan skada förtroendet för medlemsstater sinsemellan? 56 Statsminister (M): Bland annat den diskussion som har varit mellan och är grunden till en del av de diskussioner som vi hade på detta toppmöte. Det beror på att vi via Schengenöverenskommelsen har skapat fri rörlighet som har varit ett grundfundament. Det skrevs in redan i Romtraktatet. talade man om fri rörlighet. var det också fråga om att effektuera detta. Låt mig bara konstatera att det i vår generation av européer blir alltmer ovanligt att vi ens minns ett med gränser. Vi förutsätter nu möjligheter att passera. Man får så att säga gå till historieböcker och gamla filmer för att inse hur det har varit hur det var med strikta passkontroller och kontroll av människor som uppfattar denna rörlighet som helt naturlig. Jag vill gärna säga att jag tycker att den friheten har ett stort värde och att det inte är önskvärt att flytta sig bakåt, att återinföra stora gränskontroller och minska människors möjligheter till rörlighet. Det var också därför som det blev en diskussion om agerande, om huruvida det mer var ett försök att vinna inrikespolitiska poäng eller det möjligen fanns någon grund för att diskutera vad som hade skett över gränsen mellan och . Det är bland annat därför som det finns slutsatser om hur vi gemensamt ska kunna sätta upp regler för när man kan tala om extraordinära problem, då kopplat till Schengens fria rörlighet. Det tycker inte jag ska röras ihop med de här bredare påståendena om . Tvärtom tycker jag att om det är någonting vi ser i så är det ett behov av en bättre diskussion om hur vi ska möjliggöra att fler kan komma till och komma in på vår arbetsmarknad. Alla våra prognoser visar att vi kommer att ha problem med arbetskraft för att bära upp vår välfärd och alltför låga egna födelsetal. ligger möjligen före andra där. Men jag är ganska övertygad om att den insikten kommer att ändra det politiska landskapet i av det enkla skälet att välfärd är oerhört viktigt för människor. Välfärd bygger i grunden på att många jobbar. Det är den produktionen, det arbetet, som så att säga ger oss de skatter som bygger våra välfärdsambitioner. 57 (V): Jag vill tacka statsministern för rapporteringen här. Ja, ytterligare ett har hållits i eurokrisens skugga. Ingen kan påstå att EU särskilt effektivt klarar av att bekämpa den här krisen. Man kan säga att EU skjuter krisen framför sig som fattigdom och massarbetslöshet breder ut sig i Europeiska unionen. Statsministern har här tidigare talat om tuffa krav på bankerna. Bankernas spekulation och överdrivna utlåning är en viktig grund till den ekonomiska krisen. Men när de här kraven väl tas i ministerrådet är de inte särskilt tuffa; de är för svaga. När vi nu ser att kommer att tvingas gå igenom en skuldnedskrivning av något slag väljer Europeiska unionen att massivt gå in med skattebetalarnas pengar medan bankerna kan dra sig ur affären, ofta med vinst. Detta är att upprätthålla den gyllene principen i finanskrisen: Vinsterna är privata medan förlusterna blir offentliga. Det är ju vad det här toppmötet genom sin politik egentligen har bidragit till. Där menar jag att statsministern ger en felaktig bild. När vi ser vilken skada den här eurokrisen gör och hur euron i sig bidrar till att fördjupa krisen blir min fråga: Är det inte dags för statsministern att ompröva sin positiva syn på övergång till euron, och är det inte dags att säga att det var bra att svenska folket valde att rösta nej och att vi inte avser att inom överskådlig tid göra till en del av EU:s valutaunion? 58 Statsminister (M): På temat att välja sin egen verklighetsbild och att utifrån det formulera olika ståndpunkter kan man väl ändå skrapa lite på påståendet att det enda upplever är en eurokris som sedan bara banker skor sig på. Menar att det inte finns någonting i kritiken som handlar om att det är mer grundläggande strukturella problem i kopplade till korruption, till brister i fungerande skatteuppbörd och till en mångårig tendens att leva över sina tillgångar, något som man dessutom har mött med att inte sköta sina statistiska uppgifter och därför inte haft rätt kontroll över vilken form av budgetunderskott eller ordning i sina offentliga finanser man har? Alla vi andra är nog övertygade om att det snarare väldigt mycket handlar om det. Det är ett nationellt, djupt rotat problematiskt läge som grekerna själva eller åtminstone deras valda ombud, eller hur man nu ska beskriva det har försatt i. Det är stora diskussioner om hur man tar sig ur ett så djupt liggande problemkomplex. Jag har redogjort för att jag tycker att genom finanskrisen i aktiv handling väldigt mycket baserat på regelverk som tillkom efter 1990-talskrisen och på insikter som vi fick kring bankhantering visade att vi vet att ändra den här tendensen till att försöka få vinsterna att bli privata och förlusterna att täckas av skattebetalare. Det är inte den svenska erfarenheten; det har inte hänt här. Men även våra banker var utsatta. Också vi har exempel på hur staten övertog banker som vi sedan återförde till marknaden. Vi kan med rätade ryggar säga att detta inte har satts upp på någon nota för skattebetalare. Andra har andra erfarenheter. Efterdiskussionen är just den om man inte borde ändra regelverken, lägga stabilitetsavgifter samt ha regelsystem som bygger på att man tar över ägandet och inte bara skjuter in skattebetalarnas pengar för att täcka förluster i banker. Jag förordar och har redan genomfört den politiken här i . Jag tror på marknadsekonomin, men jag tror att det också måste vara ordning och reda. Därför tycker jag att det är bra att vi har gjort det här. Jag önskar att andra följer efter. 59 (V): Min kollega framförde en felaktighet här i kammaren. har inte röstat för det här förslaget till långtidsbudget i . Jag uppmanar att vara lite mer noggrann med fakta. Självklart måste få ordning både på skattesystemet och på balansen i sin budget. Men det går inte att bortse från att även bankernas agerande i många EU-länder delvis också i är en del av orsaken till krisen. Det som sker är precis det som statsministern säger att vi inte ska göra att låta skattebetalarna massivt gå in med för att rädda ett land vars skulder man med hundra procents säkerhet vet kommer att skrivas ned som bankerna görs skadeslösa. De kan bara göra vinst på statspapperen. De får inte göra förlust. Det är den politiken som ställer sig bakom med de här rådsslutsatserna. Jag skulle vilja återkomma till min fråga som statsministern inte berörde i sitt svar: Är det inte dags att ompröva synen på ett svenskt euromedlemskap? 60 Statsminister (M): Svaret på frågan är att folkomröstningsresultatet respekteras. Svenska folket sade nej. Jag har i många andra sammanhang angivit att vår utgångspunkt är att det så länge folkopinionen blir kvar vid den uppfattningen inte finns någon anledning att ånyo ställa frågan. Skulle förutsättningar i opinionen infinna sig måste vi ha en bred överenskommelse innan vi för till att frågan ställs igen. Med uppdaterade siffror som visar på ett starkt stöd för den starka svenska kronan är det naturligtvis inte aktuellt i närtid. Det är alltså snarare fråga om ett uttryck för en respekt för folkomröstningsresultatet. Märk väl att vi lever efter det! Exakt hur fördelningen blir är väl inte alldeles klarlagt. I toppmötesslutsatserna talas det om en fördelning av skuldhanteringen på offentliga men också privata aktörer. Det är riktigt att det beskrivs som ett frivilligt deltagande. Det är ändå intressant att se om det kommer att vara möjligt. Jag sade inte att jag tycker att alla länder har hanterat detta på samma sätt. Jag sade att har utgjort ett exempel som försökt dra slutsatser av riskerna balanserat med vår vilja att ändå ha kvar väl fungerande finansiella institutioner när det gäller själva riskminimeringen, riskhanteringen och just hur man täcker förluster. Vem täcker dessa förluster? Hur ska det i de lägena hanteras? Länder har här valt olika strategi. Jag är alldeles övertygad om att vi, om finansiella system för framtiden ska vinna människors förtroende, inte kan acceptera ett system där förluster skickas till skattebetalarna och man behåller vinster för sig själv. 61 (KD): Jag vill tacka statsministern för återrapporteringen från toppmötet i . På rådsmötet gjordes ett uttalande av er angående, som det heter, södra grannskapet som handlar framför allt om där mycket nu händer. Under punkt 4 står det att bekräftar sitt fullständiga stöd för FN:s säkerhetsråds resolutioner och 1973 om . Skulle statsministern på något sätt lite grann kunna glänta på dörren? Vi i deltar nu i insatser i några europeiska länder gör ju det. Men vad förväntar sig EU att de länder som inte deltar i den militära insatsen i ska bidra med? FN-resolutionen handlar om att alla medlemsländer på något sätt ska delta i att försöka förändra situationen i . Om statsministern på något sätt kunde kommentera vad vi förväntar oss av att de länder som inte aktivt deltar i insatsen nere i ska bidra med skulle det vara intressant att höra det. 62 Statsminister (M): Detta är en intressant illustration av hur deltagandet i den här typen av insatser ser ut. Det är lätt att ställa sig bakom rådsresolutioner i , men frågan är hur man sedan ska få dem på plats. Det beskrivs ofta som svåra processer. De här resolutionerna talar om skydd för civila, upprätthållande av flygförbudszoner och en lång rad humanitära insatser kopplat till detta. Sanningen är ju att det i sista hand är varje nationalstat som gör sin egen uttolkning för sig, och de måste ha stöd i sina parlament precis som vi måste ha stöd i riksdag för den form av deltagande vi väljer att bidra med. Som vi har noterat denna vår blir det också i vårt land stora diskussioner om på vilket sätt och med vilken inriktning vi ska vara med och genomföra en resolution som vi står bakom. Jag vill påpeka att vår svenska slutsats efter diskussioner brett mellan partierna blev att inte heller vi är med och genomför alla delar av säkerhetsrådsresolutionen, utan vi gör en avgränsning i vår svenska närvaro, väl medvetna om att andra får ta hand om en del delar. Det är en illustration av hur världspolitiken i praktiken ser ut. Det är också så andra länder har valt att göra, till och med de som, som sagt, inte deltar alls. 63 (KD): Situationen i kräver ändå en hel del. Det är många som har flytt från det har skapat migrationsflöden men kanske inte så många som vi hade kunnat förvänta oss. Det är ett antal tusen på en halv miljard i befolkningen i . Det är alltså inte särskilt mycket. har vi haft en debatt här på initiativ av , som tycker att det är bra att EU jobbar med ökad protektionism och nationalism, som , och , som vill börja stänga sina gränser. När vi träffar nordafrikaner har jag fått bilden att de i stället vill att vi ska ha ökade kontakter, mer utbyte, stöd med studentvisum och så vidare, liksom med ekonomisk tillväxt och demokratisk utveckling. Hur gick tongångarna vid mötet? Handlade de om att vi nu skulle sluta oss och stänga gränser, eller om att vi ska öppna upp mot det södra grannskapet? 64 Statsminister (M): Det finns nog lite av allt i de här diskussionerna. Det finns en väldig förståelse för att den arabiska våren skapar öppningar som är historiska och där vi har mycket att vinna på att finnas på plats på alla sätt som efterfrågas till stöd för en utveckling mot demokrati och ökad öppenhet, rörlighet för studenter över gränser och möjligheter att handla med . Det skulle betyda oerhört mycket om vi tog bort en del av våra handelshinder gentemot norra . Detta samsas, som jag återgav tidigare, med beskrivningar av behov av mer gränskontroller och vakter för att säkerställa att det inte blir, som det heter, okontrollerade migrationsflöden. Återigen: Jag tycker att Stockholmsprogrammet och våra resonemang ofta försöker hitta en balans i detta. Ju mer grund för legala och ordnade processer, desto mindre blir behovet av att prata om illegala rörelser av olika slag. Det är den position som har och som vi förfäktar i de här sammanhangen. Jag tycker också att har rätt i sin beskrivning av att diskussionen i mycket handlar om sådant som hypotetiskt skulle kunna hända. Flödena till är fortsatt inte särskilt betydande, utan det blir mer en beskrivning av vad som kan vänta. Som alltid i politiken ska man akta sig för att spekulera. Vi kan konstatera att EU är väsentligt bättre rustat med regelsystem i olika programförklaringar, och vi har till och med regelsystem för hur man ska möta situationer med kommande stora strömmar av flyktingar eller migranter. Vi är alltså bättre rustade och förberedda än vi har varit, och vi har faktiskt inte sett de stora migrationsströmmar som det pratas om. Därför finns det anledning att avvakta och snarare inrikta sig på hur vi ska finnas till stöd i handel, demokrati och uppbyggnad. Det behövs stöd för att lära hur man bygger politiska partier. Det är detta vi diskuterar med framför allt och och som vi hoppas ska öppnas i och sedan den arabiska våren ger möjlighet till. 65 (FP): Statsministern inledde med att säga att det är en avgörande vecka i och syftade väl då på de voteringar som kommer att äga rum i det grekiska parlamentet och där man i går och debatterade frågorna om den ekonomiska krisen i . Man har väl en votering . har en ledare med rubriken: tid att ta ansvar är . Det är en ledare som är riktad till den politiska klassen i och det grekiska parlamentet. Man pekar på att det som sker i har betydelse inte bara för och utan för hela världen. Som pricken över i framhåller man att om de grekiska politikerna inte klarar denna kris genom eget beslutsfattande kommer de kanske att sopas bort helt och hållet, och det blir en ny och förhoppningsvis bättre politisk kultur i . Detta är bakgrunden till min fråga. Om vi gör tankeexperimentet att statsministern i stället för i talarstolen i riksdag stod i det grekiska parlamentets talarstol, vad skulle han säga till de grekiska parlamentarikerna som denna? 66 Statsminister (M): Det finns stunder då man är glad att man befinner sig i riksdag och har bara det uppdraget. Låt oss konstatera att premiärministrarna , alltså de nya premiärministrarna från respektive , var på plats vid toppmötet. Det är två länder vars regeringar nu kommer in med uppdraget att kraftfullt sätta in saneringsåtgärder för att åtgärda likartade om än kanske inte riktigt lika djupgående problem som i och där det synes finnas ganska goda parlamentariska förutsättningar att driva en rätt hård reformpolitik. Låt oss också påminna oss om att andra länder i har gjort detta i närtid. Det gjorde , och det finns länder som har haft svåra prövningar och genomgått saneringsprocesser för att ta sig ur svåra strukturella problem. Diskussionen nu handlar om huruvida det på motsvarande sätt finns en sådan hållfasthet och beredskap i . Min kollega svensktalande grekisk premiärminister har varit väldigt tydlig med att det är hans avsikt att föra en sådan politik, men det har funnits tveksamheter om huruvida det finns brett stöd i det grekiska politiska livet och framför allt om det finns folklig legitimitet. Jag såg faktiskt hålla ungefär det tal som efterfrågar, och det var mycket på temat att detta kommer att ta och kräva stora uppoffringar. Den diskussion som har varit och som jag tror låg till grund för ledaren i återkommer ständigt till om det som görs nu verkligen är . Det är nu nya diskussioner om inte parlamentet var på väg att plocka bort delar i de program som har presenterats. Det finns en oro för att man försöker få bort delar av privatiseringsprogrammet, som är mycket stort det är i storleksordningen . Det är i sin tur en grund både för att minska skulden och för att effektivisera ekonomins funktionssätt i ett land som har en mycket allomfattande offentlig sektor och statsstyrd företagssektor. Det är helt enkelt så att nu följer detta mycket nära. Jag tror att omröstningen är . Finansministrarna kommer i närtid att mötas för att diskutera det som i så fall är nästa paket. Vi kommer att leva med över , också i återrapporteringar här i riksdag. 67 (FP): Jag skulle också i det sammanhanget vilja säga något med anledning av det tidigare tankeutbytet här. Det gäller Euro plus-pakten och alla de nya processer som statsministern var inne på och som syftar till att stabilisera ekonomin och få att fungera bättre ekonomiskt. Jag tycker att man i har kunnat se en tvehågsenhet, en ovilja att kasta sig in i det europeiska samarbetet. Det är kanske en brist på självförtroende hos många politiker alltför många när det gäller att delta och försöka utöva ett inflytande. Vi har också ett bidrag att ge i de här diskussionerna och ska inte bara räddhågat se på vad de andra håller på med, utan vi ska ge oss in i de här diskussionerna. Om vi deltar aktivt och exempelvis säger ja till Euro plus-pakten är det också ett sätt att skydda oss själva genom att se till att vi är med vid de bord där beslut fattas och ta till vara våra intressen på ett effektivt sätt. Detta är en reflexion. 68 Statsminister (M): Jag vill återigen påpeka att de olika strukturerna är lite överlappande och likartade. Det har talats väldigt mycket om bankstöd, och vi har talat mycket om länderrapporterna. Det handlar om dels inflytande, dels möjligheter att vara ett exempel. Det är inte alltid så att har hittat rätt i allt. Men i många fall har vi rätt omfattande saneringserfarenheter. Vi har haft problem med våra banker, vi har haft finansiella krascher och sett tillgångsvärden som har sjunkit snabbt. Vi har lärt en hel del av detta. Vi har försökt att repa och reformera vår ekonomi för att öka konkurrenskraften. Vi kan åtminstone just nu uppvisa avvikande bättre ekonomiska förutsättningar än i stora delar av vår omvärld. Med den utgångspunkten kan man stolt bidra, sätta exempel för samtalen och lägga grund för ett starkare . Det är också bra för . 69 (M): Tack, statsministern, för återrapporten! Ett ämne brukar komma upp i sådana här sammanhang är EU-skatt, eller EU:s egna medel som det också kallas. Kommissionen tycker att det är en bra idé. har i samband med långtidsbudgeten sagt att EU-skatt är någonting som det vill ha. Inom parantes kan man nämna att i princip samtliga svenska parlamentariker utom de moderata har tagit ställning för detta. Min fråga är: Är detta något som under mötet eller i korridorerna har kommit upp för diskussion? 70 Statsminister (M): Diskussioner av den arten finns numera med vid nästan varje toppmöte. Jag återrapporterade från marstoppmötet att vi hade en längre diskussion om finansiell transaktionsskatt. I slutsatsen , efter bland annat ett inlägg som jag gjorde, förde man in att man möjligen skulle titta på en global transaktionsskatt.