prot · GY0955 · 2011-02-08 00:00:00 — Detta har vi framfört i olika forum inom EU och i FN-systemet, där vi har bilaterala egna initiativ som mer syftar till att, via och , markera vår särskilda betoning av till exempel mänskliga rättigheter. Framkom detta på mötet? Ja, absolut. Här ser man skillnaderna. Här ser man de historiska banden, som säkert varit en del av förklaringen. Här ser man också den allt överskuggande konflikten och den kanske svåraste konflikt som, så att säga, världen är ställd inför, nämligen och hur olika aktörer ska behandlas för att man ska möjliggöra en framgång i just denna mycket grundläggande konflikt. Allt detta vägs in. Det finns dock en enighet om att man nu ska möta en resning från det egyptiska folket, ett rop på frihet och reformer, med att vara konstruktiv och närvarande. Kan EU vara det som kraft med de resurser vi har och med de representanter vi har rättar vi också till det som möjligen har varit för otydligt eller åtminstone i delar byggt på en acceptans av sådant som naturligtvis från våra utgångspunkter inte är acceptabelt när det gäller syn på mänskliga rättigheter och demokrati. 32 (MP): Det gläder mig att det också fanns spår av självkritik på mötet och att man analyserar sin egen roll och sin egen situation i fråga om det styre som folk, i bland annat och , gör uppror mot. Finns det anledning att tro att den självkritiken kan spilla över på och på hur vi agerar här? Kan det föras en diskussion i EU-kretsen där också vi börjar fundera på vilka auktoritära styren vi riskerar att hålla under armarna med en politik som till och med har beväpnat diktatorer som och ? Kan självkritiken leda till förändringar i den svenska utrikespolitiken, så att människorna på och de andra demokraterna runt om i och med säkerhet vet att vi står på deras sida, inte på deras auktoritära ledares? 33 Statsminister (M): Man ska vara försiktig med ord. Jag tänker på det här med att beväpna. Vi har tittat på vad svensk vapenexport har utgjorts av de här åren. hittade vi ingen svensk vapenexport. begränsade det sig till 8 miljoner. Det är i sammanhanget mycket små siffror. Dessutom handlade det om kamouflageutrustning, sportammunition och annan utrustning som inte är av vapenkaraktär. Det är alltså mycket begränsat. Det är andra delar av handeln med som växer mycket snabbt. Det handlar inte minst om de framgångar haft som turistland, vilket också syns med en svensk närvaro. Det är klart att man här kan ha olika uppfattningar. Men jag är av den uppfattningen att världen öppnas via handel, kontakter och utbyten. Det är den typen av öppningar det kan ske via Internet, via utbyten och närvaro i olika länder som till slut sätter tryck på diktaturer. Jag tror att diktaturer som isoleras förblir diktaturer. Det brukar huvudsakligen gå illa och bli värre för befolkningen, medan makthavarna ser ut att klara sig rätt så bra. Men det är mer en syn på hur man ska förändra världen. Jag tror mer på den här öppenheten, kontakten och utbytet. Jag har noterat att man ibland ropar mer på slutenhet, att man inte ska ha någon kontakt och att man fullständigt ska isolera dem. Sedan kan vi föra den demokratiska debatten. Det ska jag gärna göra med . 34 (S): EU behöver en fungerande sammankopplad och integrerad inre marknad för energi. Det är det som statsministrarna i medlemsländerna har kommit överens om. Det låter bra , allra helst om det hade varit så att det handlade om ett långsiktigt mål. Men detta ska ske på , vilket statsministern också redogjorde för. ska vi ha uppnått detta, och är det 2011. Vi kan just nu i se att elpriserna är oerhört höga och att det sitter medborgare runt om i vårt land som inte vet hur de ska klara att betala sin elräkning. Då kan man börja fundera på om statsministrarna har tagit ett realistiskt beslut i förhållande till vad detta kommer att få för konsekvenser just på elpriset. Statsministern sade i ett tidigare inlägg att man inte skulle se detta i ett sammanhang. Men det är klart att detta påverkar priset utifrån hur snabbt man bygger ut och vilka kostnader det blir. Det kan man väl ändå inte bortse från? Utifrån detta kan man fundera över om regeringen och statsministern bara ser i stuprör. En annan sak som saknades i slutsatserna är konsumentperspektivet. Var det uppe på agendan? 35 Statsminister (M): Låt mig inskärpa att texten i slutsatserna möjligen är något oklart formulerad. Det kan möjligen tolkas som att vi har slagit fast att allt ska kunna flöda över gränserna 2014. Men det var mycket tydligt för oss som förde diskussionen att det mer handlade om de legala grunderna för att möjliggöra denna utbyggnad. Det är två skilda saker. Jag tror att alla förstår att vi inte kommer att ha byggt ihop alla energisystem med all den infrastruktur som det kräver och att ha allt på plats , utan det handlar mer om de legala förutsättningarna. Det bygger på att i nationell lagstiftning helt enkelt tillåta gränsöverskridande energitransporter. Det kommer att behövas. Vi ska komma ihåg att det är en mycket liten energiandel som är gränsöverskridande. Huvudsakligen är det fortsatt så att detta med energiproduktion och energianvändning är väldigt nationellt. Det är snarare som vi tror att det som vi pekar på är bättre. Låt mig bara påpeka en sak eftersom det nog finns inbakat i fråga. Om man är oroad för prismekanismerna vi har ett sätt att sätta priser i som är Nord Pool-integrerat, alltså att elpriserna sätts i närområdet och tycker att priserna är höga ska man förstärka produktionskapaciteten. Då ska man inte lägga ned kärnkraftverk. Vi kan föra en inhemsk diskussion om vilka partier som tycker vad i denna riksdag. Men det påverkar till slut om man stänger ned den produktion som man har. Då åker marginalkostnaden upp, och då blir det dyrare. Det är nog mer den inhemska diskussionen som vi i så fall ska avsluta snarare än att göra oss oroliga för vad jag menar förbättrar leveranssäkerheten och dessutom möjliggör för den framtida. Jag tror att vår produktionskapacitet kommer att byggas ut så att vi också kan få exportinkomster och jobb tack vare detta. 36 (S): Jag kan inte låta bli att reflektera över det som statsministern säger och som handlar om kärnkraft. Är sanningen inte snarare att när man rationaliserar och effektiviserar klarar man att producera lika mycket som man har gjort tidigare? Det är nog inte där som problemet finns angående kärnkraften. Däremot blir jag mycket oroad när statsministern säger att när statsministrarna träffas på toppmöten är ni oklara i formuleringen. Då kan kammaren kanske fundera över hur mycket vi ska lita på det material som vi får ta del av innan statsministern åker. Den inre marknaden bör förverkligas så att gas och elektricitet kan flöda fritt. Ska vi inte lita på att det är detta som gäller? Det blir lite märkligt. Jag fick inget svar angående konsumentperspektivet och att olika sociala grupper kanske får betala priset för denna snabba utveckling. 37 Statsminister (M): i politiken kan jag avslöja att det ofta finns texter som man kan tvista om och tolka. Den dag som ni tror att vi har övergivit det har vi nog övergivit idén om hur politik och demokrati fungerar. Låt mig påpeka en annan sak som är tydlig för oss som ofta är på dessa EU-möten. Det skiljer ofta mellan olika översättningar. Den engelska versionen av det som just läste upp är följande: The internal market should be completed by 2014 so as to allow gas and electricity to flow freely. Det står alltså: so as to allow. Möjligen tappade vi något i översättningen där. So as to allow handlar mer om att få på plats den legala grunden för att sedan möjliggöra det som alltså inte fullt ut ska komma på plats . Jag är övertygad om att om jag hade läst den franska versionen hade vi kunnat ha en diskussion om huruvida den franska tolkningen möjligen var ytterligare något annorlunda. Detta är inte ett försök att raljera, utan det är så att säga en realistisk bild av hur vi ofta får jobba med denna typ av texter. Vi diskuterade inte konsumentperspektiv eftersom det nu handlar väldigt mycket om denna utbyggnad och hur den ska finansieras. Vi kan ibland också diskutera hur mycket av konsumentansvar som ska ligga på EU-nivå. Här är det mycket viktigt att vara konsumentaktiv i och naturligtvis att föra en politik som gör att priserna kan pressas. Jag tror att man måste blanda både att spara och hålla produktionskapaciteten uppe annars kommer det att påverka prisbilden. 38 (M): Den ekonomiska forskningen har inte varit nådig mot så kallad stimulanspolitik. Skattemedel slösas på verkningslösa projekt, gamla strukturer i ekonomin konserveras och, inte minst, skuldbergen växer. har forskning bekräftats så kraftfullt som i samband med finanskrisen. Populister ropade att politiker skulle göra något, och politiker sprang in i den fälla som handlar om att spendera skattebetalarnas pengar. sade: I det långa loppet är vi alla döda. Men hans idéer tycks leva extremt . De länder som mest rusade in i den keynesianska stimulanspolitiken fördubblade sin statsskuld och kommer inte ur nedgången. Skulderna skapar dessutom den största risk som vi nu har för en ny ekonomisk global kris. Sedan finns det länder som och och kanske som undvek denna dikeskörning och som utvecklas bra och snabbt tar sig ur krisen. Jag såg att det i slutsatserna från rådet står att den ekonomiska utvecklingen nu är god i och att det är mycket positivt att den ser bättre ut. Men finns det, enligt statsministern, en insikt inom övriga EU om att vi måste fortsätta med tillväxtreformer och fortsätta sträva efter budgetbalans och inte köra med stimulanspolitik och underskott, så att man inte börjar säga att det nu ser så bra ut att man slipper den typen av obekväma beslut? 39 Statsminister (M): I detta finns inbyggt svårigheten att försöka bedöma var man befinner sig i en konjunktur. Är det bra eller dåliga tider? I historieböckerna brukar vi kunna pricka in det. I efterhand är vi duktiga på att berätta när det var bra och när det var dåligt. Men just när vi lever i det har vi ibland svårt att berätta om det är bra eller dåliga tider. Illustrationen av detta är mycket riktigt att vi skriver att det är bättre tider . Jag kan påpeka att många delar av inte tycker det. En hel del av våra problemtyngda länder har inte alls den situationen och utgångspunkten. Det är mer en sorts reflexion av en världsekonomi som har återhämtat sig och delar av världen där det nu går något bättre och delar av där vi också ser förbättringar. Problemet är att när det blir fall i efterfrågan är många överens om att det nu gäller att hålla uppe efterfrågan för att inte få skadeverkningar. Det ägnade sig också EU åt. satt vi och diskuterade kortsiktiga stimulanspaket. var en del av detta. Vi byggde ut, förutom våra automatiska stabilisatorer, också egna krispaket. Problemet är: När är det sedan bättre tider? När drar man tillbaka stimulanserna? Det är svårt att nå enighet om. Framför allt är det så att om stimulanser ligger kvar för länge urholkas de offentliga finanserna, det vill säga att vi har lånefinansierad konsumtion i stora delar av och inte minst i . Har alla lärt sig läxan? Nej, det är nog svårt att påstå därför att i realiteten innebär ett återförande till balans att man sätter in mycket stora saneringsprogram högre skatter, lägre utgifter och det är på kort sikt inte populärt. Vi kan peka på vår erfarenhet. Börjar man bedriva reformpolitik och sanera sina finanser går det oftast fortare än man först trott. Men man måste vara handfast och tydlig i att det är detta som ska göras. Ett tillägg: Det förs ibland från och andra mycket stora ekonomier resonemang som att stimulanspolitik kan bedrivas över en mycket utan någon skadeverkan. Men se det går inte; det vet de små öppna ekonomierna. I vår typ av ekonomier blir vi mycket snabbare marknadsdrivna och marknadsstraffade av den typen av beteende. Vi måste mycket tydligare slå vakt om att vi har balans och ordning i våra offentliga finanser jämfört med vad som i sammanhanget är möjligt för en större ekonomi, inte minst en ekonomi som den amerikanska. Den insikten finns hos många fler. , svaret är att det nog är blandat hur det ser ut kring detta och att det därför fortsatt finns ett behov av att driva våra tydliga ståndpunkter om ordning och reda i offentliga finanser. 40 (M): Tack så mycket för det svaret, statsministern! Det verkar mycket lovande att vi ska fortsätta att driva den typen av ståndpunkter. Det är fantastiskt viktigt eftersom det skuldberg som finns inte bara sätter stopp för länder att ta sig ur krisen utan också gräver ett hål som gör att risken blir mycket stor att detta skapar nästa globala kris. Den här typen av tillväxtreformer och reformer för budgetbalans har ett kortsiktigt politiskt pris. Det är naturligtvis alltid lätt att kanske från en politisk position ge allt åt alla i stället för att ganska ofta säga nej till offentliga utgifter. Men när man sedan ska genomföra tillväxtreformer till exempel avreglering av elmarknaden sitter det alltid någon monopolist där som har sina privilegier och som kommer att bli arg på avregleringen, så det finns ett kortsiktigt pris när det gäller att genomföra viktiga tillväxtreformer. Ifall man nu får en chans att säga att det ändå går bra, kommer man då inte i allt högre grad att börja säga att vi inte behöver genomföra tillväxtreformerna just för att slippa det kortsiktiga politiska priset? 41 Statsminister (M): Jag får säga det uppenbara, nämligen att det absolut finns en sådan risk. Det finns en stor oro när det gäller att vara tillräckligt pådrivande på reformsidan. Fortsatt finns i en del länder en sorts föreställning om att man kan underskottsdriva sina ekonomier . Låt oss minnas att världen ibland säger att det finns stora länder och rika länder som lever över sina tillgångar, och låt oss notera att det är just dessa rika länder som kraftigt underfinansierar sina budgetar; de lever kraftigt över sina tillgångar. Det gäller , , och länder som utöver att de redan har en stor rikedom inte håller ihop inkomster och utgifter. Det får en långtgående verkan. Den kollektiva skuldbildningen till följd av detta dammsuger världen på resurser till att finansiera underskotten och omsätta skulderna. Det påverkar världsekonomin negativt, så det får också en påverkan utanför dessa länder, till och med ett så stort land som . Det är ytterligare ett skäl till att vi bör vara kritiska. Det här är inte hållbart. Det är inte hållbart . Det är inte hållbart . Det är inte hållbart eftersom det skickar notan till framtida generationer. Det är inte hållbart eftersom det skapar obalanser i hela världen. Man måste helt enkelt rätta mun efter matsäcken och se till att ha ordning i sina offentliga finanser. kommer fortsatt att vara pådrivande för att det ska gälla inte bara utan också övriga länder, inte minst de rikaste och mest utvecklade länderna. 42 (S): Fru talman och herr statsminister! Jag vill anknyta till den diskussion vi haft mellan kammaren och statsministern om den ekonomiska politiken. I mycket sympatiserar jag med statsministerns syn på vad som ligger i den fransk-tyska inriktningen. Jag skulle, statsministern, vilja väcka frågan om vad vi nu gör. Statsministern har sagt att detta var för tidigt väckt och att en hel del av detta rimligen ligger i nationell kompetens. Jag väcker frågan därför att jag har två tidigare erfarenheter. Jag var ordförande för 96 en utredning som försökte skapa en dialog i samhället och mellan partierna om den konstitutionella inriktningen. Nog var jag, kan jag säga, när jag var talman aktiv för att , särskilt utskotten och partigrupperna, skulle ha mer direkt att göra med EU-hanteringen. Min fråga till statsministern när kommer hit och vill få synpunkter är följande: Hur ska statsministern som leder en minoritetsregering kunna ha auktoritativa svar till ? och diplomati lär inte avstanna nu . Tiden är knapp, och vi har ett riksdagsskick, en demokrati och en rättsordning som kräver mycket i alla de frågeställningar som statsministern ska belysa. 43 Statsminister (M): Precis som beskriver är EU som projekt och som samarbete i rörelse; det utvecklas och har utvecklats mycket snabbt , från mina utgångspunkter huvudsakligen i positiv riktning, för att möta uppkommande problem och frågor där man tidigare inte haft kunnande eller möjligheter att samarbeta i klimatfrågan, vid finanskriser och vid krispaketskoordinering av olika slag. finns det naturligtvis exempel på enskilda länder eller olika förslag där man löper vidare bortom vad fördrag och det nuvarande samarbetet tillåter där det befinner sig. Om jag får ett telefonsamtal från här vill jag understryka att det står i toppmötesslutsatserna att han ska göra koordineringen med eurozonens länder, huvudsakligen inte med de tio länder som står utanför eurosamarbetet är min uppfattning ändå: Låt oss börja med att leva efter de regler vi har. Låt oss seriöst genomföra alla förslag som ligger på bordet, förslag om ökad kontroll och ökade möjligheter att se till att budget och liknande efterlevs. Och låt oss först därefter diskutera eventuell ytterligare koordinering. Ska ytterligare koordinering ske, då ska det vara så som det står: i enlighet med fördragen. Det fick vi in som en referens. Det står tydligt att den inte heller ska stå i konflikt med den inre marknaden. Det är synpunkter som jag anser att jag i riksdag har stöd för att framföra. Blir det andra typer av diskussioner ska vi naturligtvis gå till och och föra fram de diskussionerna och där diskutera innan vi framför det till EU:s olika representanter. 44 (S): När jag gick hit förberedde jag mig genom att titta i vårt kära lilla Lissabonfördrag. Det är faktiskt så att också vi som inte tillhör eurozonen har en omfattande koordinering kring den ekonomiska politiken. Eurozonens länder måste koordinera sin politik i enlighet med det som de tio ytterligare länderna gör. Jag anser att statsministern och mycket väl kan ha en ganska offensiv hållning där. Statsministern har också varit den som ledde igenom Lissabonfördraget både på europeisk nivå och här. Statsministern var även den som spelade en utslagsgivande roll för att den reformering av våra grundlagar som gjordes också skedde. Däri ligger ganska mycket om regleringen av finansmakten och så vidare. Min fråga till statsministern är: Skulle det inte vara värdefullt att regeringen kom med en skrivelse till så att vi får en behandling av de rättsliga frågeställningarna, av de politiska frågeställningarna, och så att utskott och partigrupper i pappersform får en möjlighet till en tydlig dialog med regeringen? 45 Statsminister (M): Vi är naturligtvis öppna för att alltid föra en diskussion om hur dialogen, som uttrycker det, mellan riksdag och regering i det här fallet ska se ut. Vi har och vi har det vi just nu gör, återrapportering från toppmöten. Det kan också finnas andra former. Jag ser en stor aktivitet i utskott också när det gäller att förankra och diskutera och att följa upp EU-politik. Låt mig understryka det som mycket riktigt säger, nämligen att verkligen är en del både av stabilitets- och tillväxtpakten och av andra ansträngningar för att ha en god ordning i ekonomi. Fortsatt är det så att man betraktar som på väg in i eurosamarbetet. Det är bara det att svenska folket i folkomröstning har sagt nej till detta. Men det gällde bara själva inträdet i den gemensamma valutan. I övriga ansträngningar för att ha god ordning i den europeiska ekonomin är vi en del och vill fortsätta att vara det. Det är en väg att ge oss inflytande och en väg när det gäller att kunna påverka för att ha god ordning i ekonomi. Därom tvistar vi inte. Vi får, som sagt, återkomma till exakt vilka former som kan vara lämpliga för vår dialog. 46 (FP): Fru talman och herr statsminister! Vi som har förmånen att träffa väldigt många människor på olika håll i vårt land och på andra ställen i vet att , den europeiska unionen, är en skör planta som måste vårdas med omsorg. Begreppet omfattas inte av alla med värme och glädje. Min fråga är därför hur statsministern bedömer det fransk-tyska utspelet, som var tunt till sin substans men tydligt i alla fall, i förhållande till andra länder. Vilken signal sänder det ut till andra länders medborgare om vi får en kärna av EU som inte omfattas med den värme som jag i motsats till hoppas ska riva hinder och gränser i hela ? 47 Statsminister (M): Jag kan i mångt och mycket hålla med i den beskrivning ger av värdet av att förstå att utveckla EU på ett sätt som gör att alla känner delaktighet och också kan följa med i projektets sätt att utvecklas. Det finns nu i delar av EU en känsla av att man får påtryckningar utifrån. Utifrån betyder väldigt ofta EU, institutioner och andra länder som har åsikter om hur ett enskilt land ska göra. Det är klart att det möter motreaktioner. Det blir en sorts känsla av att man inte får styra själv, och det där ska vi vara försiktiga med. Det finns nationell stolthet och nationell suveränitet som fortsatt ska respekteras. Jag försökte därför balanserat säga inte bara hur jag uppfattar fransk-tyskt ansvarstagande för det uppfattar jag utan också hur det naturligtvis ibland kommer utspel som leder till mycket skarpa reaktioner. Det har framgått av medierapporteringen från många regeringschefer i sin oklarhet, vill jag säga. Det framställdes som något stort utan att i substans vara färdigt, och det var inte heller presenterat på ett sätt som alla kunde förhålla sig till. Detta har nog lett till en hel del nationella följddiskussioner, och det kommer naturligtvis också att påverka den fortsatta hanteringen intill det marstoppmöte där jag hoppas att det man nu presenterade antingen ska vara mer konkret eller, i delar, tydligare avvisat. 48 (S): Tack, statsministern! Vi har fått höra att översättningarna kanske inte är de bästa, så jag går tillbaka till den fråga tog upp när det gäller försörjningsdirektivet och försörjningstryggheten. I den svenska översättningen av rådets slutsatser står det nämligen: För att försörjningstryggheten ska ökas ytterligare bör potential för hållbar utvinning och användning av konventionella och okonventionella (skiffergas och oljeskiffer) fossila bränsleresurser bedömas. Jag tolkar att ligger i och är en del av denna försörjningstrygghet. Min fråga till statministern är alltså: Innefattar detta ny brytning av oljeskiffer och skiffergas i , till exempel i Kumla och på ? 49 Statsminister (M): Låt oss komma ihåg att energimixen och hur vi väljer att utforma den är nationell kompetens och bör så förbli. Den råder vi alltså över själva. Detta återspeglar ett försök att få ihop de delar av som tycker att utökad fossil bränsleutvinning och transport av fossila bränslen är mycket viktigt och någonting man gärna ser EU-finansiering och EU-stöd för med de delar av som är mer oroade för miljömässiga konsekvenser och snarare skulle vilja se mer av klimatstyrning, det vill säga den svenska positionen. Det är därför vi talar om hållbar utvinning i detta fall. Svensk utgångspunkt har det dock inte varit. Det är naturligtvis inte heller så att vi har föreslagit denna text, utan den kommer från länder med andra ambitioner. Så är det ofta. Som sagt: Vi tyckte att det var tillfyllest att vi har vår nationella suveränitet att fatta våra egna beslut och att vi dessutom fick denna referens till hållbarhet. Vi har rent allmänt framfört att vi inte anser att EU:s skattepengar ska användas i denna mening. Det är för övrigt någonting vi kommer att återkomma till i dialog och diskussion om EU:s kommande framtidsbudget. 50 (S): Jag tolkar statsministerns svar som att försörjningstryggheten när det gäller kan tolkas som att ibland deltar och ibland inte, apropå diskussionen om att potential för hållbar utvinning och användning av konventionella och okonventionella bränsleresurser skulle bedömas. Jag tolkade det som att hela detta paket handlar om vad man gör tillsammans i . Har jag förstått rätt av statsministern att så inte är fallet? 51 Statsminister (M):