prot · GY09126 · 2011-08-25 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för den 27, 28 och samt . 2 § Anmälan om interpellationer Talmannen anmälde att hade 10 interpellationer framställts. Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 3 § Anmälan om skriftliga frågor och skriftliga svar Talmannen anmälde att den 4 juli24 augusti hade 33 skriftliga frågor framställts samt att det hade inkommit 25 svar på skriftliga frågor. Frågorna och svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 4 § Anmälan om återtagande av plats i Talmannen meddelade att (S) återtagit sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare upphört för (S) och att (S) återtagit sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare upphört för (S). Talmannen meddelade att (M) ansökt om ledighet den 10 oktober23 december. Kammaren biföll denna ansökan. Talmannen anmälde att (M) skulle tjänstgöra som ersättare för (M). 6 § Meddelande om namnändring Talmannen meddelade att (C) ändrat namn till . Talmannen meddelade att avsagt sig uppdraget som suppleant i riksbanksfullmäktige. Kammaren biföll denna avsägelse. 8 § Anmälan om kompletteringsval till finansutskottet och riksbanksfullmäktige Talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält som ledamot i finansutskottet och att riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält Per som suppleant i riksbanksfullmäktige. Talmannen förklarade valda till ledamot i finansutskottet (S) suppleant i riksbanksfullmäktige Per 9 § Anmälan om inkomna protokollsutdrag från utskott Talmannen anmälde att utdrag ur följande protokoll i ärenden om subsidiaritetsprövning av EU-förslag inkommit: prot. 2010/11:30 för från socialförsäkringsutskottet, prot. 2010/11:40 för från näringsutskottet samt prot. 2010/11:41 för från justitieutskottet. 10 § Anmälan om inkomna uppteckningar från EU-nämndssammanträden Talmannen anmälde att uppteckningar från följande EU-nämndssammanträden inkommit: 11 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen Talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2010/11:FPM130 Förordning om tullens kontroll av att immateriella rättigheter efterlevs KOM(2011)285 till skatteutskottet /11:FPM131 Standardiseringspaketet KOM(2011)311 och KOM(2011)315 till näringsutskottet /11:FPM132 Direktivet om elektromagnetiska fält i arbetsmiljön KOM(2011)348 till arbetsmarknadsutskottet /11:FPM133 Revidering av förordningen om Globaliseringsfonden: Förlängning av det tillfälliga krisundantaget KOM(2011)336 till arbetsmarknadsutskottet /11:FPM134 om tillämpningen av EU:s straffrättsliga lagstiftning på frågor som rör frihetsberövande KOM(2011)327 till justitieutskottet /11:FPM135 om yrkeskvalifikationsdirektivet KOM(2011)367 till utbildningsutskottet /11:FPM136 En EU-ram för nationella strategier för integrering av romer KOM(2011)173 till /11:FPM137 Kommissionens meddelande om avslutningen av den europeiska terminen KOM(2011)400 till finansutskottet /11:FPM138 Direktiv om anonyma verk KOM(2011)289 till näringsutskottet /11:FPM139 Förslag till en enhetlig europeisk patentdomstol till näringsutskottet /11:FPM140 Förordning om europeisk statistik om trygghet mot brott KOM(2011)335 till justitieutskottet /11:FPM141 Förslag till energieffektiviseringsdirektiv KOM(2011)370 till näringsutskottet /11:FPM142 Meddelande om hållbar utveckling inför +20 KOM(2011)363 till miljö- och jordbruksutskottet /11:FPM143 Den fleråriga budgetramen 20142020 och systemet för egna medel KOM(2011)500, KOM(2011)398, KOM(2011)403, KOM(2011)510, KOM(2011)511 och KOM(2011)512 till finansutskottet /11:FPM144 Meddelande om EU och dess grannregioner: En ny strategi för transportsamarbete KOM(2011)415 till trafikutskottet /11:FPM145 Ny förordning om roaming i mobilnät KOM(2011)402 och KOM(2011)407 till trafikutskottet 12 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2010/11:437 Till Interpellation 2010/11:437 Olovlig tung trafik av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade arrangemang. (M) Enligt uppdrag Interpellation 2010/11:438 Till Interpellation 2010/11:438 Kommunanställdas löner och inkomstökningar av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag expeditions- och rättschef 2010/11:439 Till Interpellation 2010/11:439 Forskningsanslag till högskolor och nyare universitet av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inplanerade resor och åtaganden. Till Interpellation 2010/11:441 Yrkestrafik på lika villkor av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade arrangemang. (M) Enligt uppdrag 2010/11:442 Till Interpellation 2010/11:442 Olovlig tung trafik i av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade arrangemang. (M) Enligt uppdrag 2010/11:443 Till Interpellation 2010/11:443 Regeringens styrning av av i (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade arrangemang. (C) Enligt uppdrag 13 § Svar på interpellation 2010/11:444 om mediernas tillgång till 1 Försvarsminister (M): i har frågat mig vad jag avser att göra för att medierna ska få tillgång till information via Rakelsystemet. har även motionerat om detta i motion 2010/11:Fö219 Massmediernas åtkomst till radiokommunikationssystemet . har avslagit motionen, och försvarsutskottet redogör i betänkande 2010/11:FöU2 Samhällets krisberedskap för varför medierna inte har möjlighet att avlyssna Rakelsystemet. Där redogörs för högt ställda krav på säkerhet och skydd, till exempel mot avlyssning. Vidare konstateras att systemet enligt lag och förordning är begränsat till organisationer för samhällsviktiga verksamheter inom områdena allmän ordning, säkerhet eller hälsa samt att den kryptering som används i Rakelsystemet enligt licensvillkoren endast får användas inom dessa områden. Ett av syftena med införandet av var att underlätta för användarorganisationerna att arbeta ostört i kritiska lägen. Varje användarorganisation har själv ansvar för att tillgodose mediernas och medborgarnas behov av snabb och tillförlitlig information i sådana situationer. Detta behov bör inte tillgodoses automatiskt genom att man ger medierna tillgång till intern kommunikation hos samhällsviktiga aktörer. Information som namn, personnummer, privata adresser, mediciniska hälsotillstånd samt var och när polisen planerar en insats är sådant som det är direkt olämpligt att medierna har tillgång till av både integritets-, sekretess- och säkerhetsskäl. Således delar jag ställningstagande i frågan och kommer inte att agera för att ge medierna tillgång till intern kommunikation i . 2 i (S): Jag tackar ministern för svaret. Jag kan inte säga att jag är helnöjd, och detta var kanske också det svar som jag hade förväntat mig. Jag tycker att försvarsministern avfärdar det hela lite väl enkelt. Självfallet står jag bakom själva Rakelsystemet. Det är bra att vi har ett system som inte går att avlyssna. Vi hade förut en polisradio som var under all kritik, då man kunde sitta i stugorna runt omkring och lyssna på vilka familjebråk grannarna hade och liknande situationer. Det vill jag inte ha tillbaka. Jag tycker också att det är bra att man jobbar på att det ska vara störningsfritt. Man kan diskutera om det fungerar fullt ut, men det är ändå en av de stora fördelarna med . Det är samma sak med samverkan både nationellt och internationellt. Hela denna bit står jag fullständigt bakom. Men det har uppdagats ett ganska allvarligt demokratiskt problem när det gäller mediernas möjligheter. Jag vill inte ha mediernas raka kommunikation och möjlighet att ta del av allt inom som jag kan tolka ministerns svar här. Det är självklart att det finns saker av allmänt intresse, men det finns också saker som är integritetskänsliga. Det ska man givetvis inte släppa ut till vem som helst, och medierna själva vill inte heller ha tillgång till det. är det framför allt två organisationer polisen och SOS Alarm som hanterar dessa informationer till medierna. Jag börjar med polisens möjligheter. Jag säger möjligheter, för detta har lett till att vissa polisdistrikt har möjlighet att anställa en presstalesman. Men han eller hon jobbar inte , och då övergår detta till länskommunikationscentralen. I de distrikt som inte har möjlighet att anställa en specifik presstalesman ligger hela ansvaret på länskommunikationscentralen. Jag tycker inte att detta är rättvist mot polisen heller. Medierna får ett bekymmer därför att de inte får tillgång till de händelser som inträffar. blir det en annan arbetsbelastning för polisen när de ska sitta och händelserapportera. Det blir en extra arbetsuppgift. Om det kör ihop sig och man har riktigt mycket att göra i en krissituation är det så klart inte prio ett hos länskommunikationscentralens operatör att skriva en rapport till medierna. Det kan alltså hända att denna rapport kommer betydligt senare, vilket innebär att medierna inte har någon större möjlighet att komma in i ett akut läge. För exempelvis en fotograf är det viktigt att finnas på plats i ett akut skede för att kunna spegla det hela. Det är viktigt också för polisens egen del. Allmänheten säger att polisen aldrig är på plats och att det dröjer innan de kommer. Då är det bra om vi har medier som kan täcka upp för polisen genom att vara där. Jag tycker att detta är ett av de stora bekymren. Medierna själva säger att det beror mycket på vilken person som gör detta. Det är i så fall också ett bekymmer. Vissa tycker att detta är viktigt, och lägger ut det snabbt. Andra tycker att det inte är någon prioriterad arbetsuppgift, och då kommer det i ett senare skede. Alltså beror det på den som jobbar hur snabbt rapporten kommer in på polisens händelsesida. Jag anklagar definitivt inte någon enskild polis, för jag vet att de har en arbetsbelastning som är väldigt hård. Men jag tycker att detta inte är någon bra situation. Jag kommer att återkomma till SOS Alarms situation i mitt nästa anförande. 3 Försvarsminister (M): beskriver detta som ett allvarligt demokratiskt problem. Jag vill då peka på att varken eller regeringen delar den synen. har så sent som behandlat just denna fråga i motion och avslagit motionen. konstaterade att kraven på var att systemet skulle vara landstäckande, robust, säkert och att det inte skulle gå att avlyssna. Dessutom sade utskottet att Rakelsystemet enligt lag och förordning ju är begränsat till ett antal olika typer av samhällsviktiga verksamheter inom områdena ordning, säkerhet och hälsa. Det är bara de som ska ha tillgång till . konstaterade också att det efterfrågar finns att tillgå, bland annat via SOS Alarm som tillhandahåller händelseinformation. Där kan medierna till exempel få tillgång till information om händelser som räddningstjänst är inblandad i. Det är information om vad som har hänt och var och när det har skett men som dock kan vara filtrerad ur sekretessynpunkt. Information som lämnas innehåller ju inte uppgifter som namn, personnummer, telefonnummer eller hälsotillstånd hos enskilda människor. har alltså konstaterat att den information som vill att medierna ska få redan finns att tillgå fast på andra vägar, och därför har man avstyrkt motionen. Att ge andra än befintliga användare möjligheter att avlyssna och ta del av polis och räddningstjänsts kommunikation under pågående händelser eller under brottslig aktivitet skulle kunna få oönskade följder. Jag vill inte bidra till att enskilda privatpersoners hälsotillstånd blir allmängods. Jag vill heller inte se en utveckling där personnummer eller privata adresser och liknande känsliga uppgifter automatiskt får en bredare spridning. Jag tror också att det möjligen skulle kunna stå i strid med integritetsaspekter och sekretesslagstiftning. Jag kan därför bara konstatera att jag delar ställningstagande i den här frågan. Jag känner mig också frågande inför det sade om att medierna skulle täcka upp för polisen. Det är inte mediernas uppgift och speglar inte den syn på polisens ambitioner som jag tycker att vi i politiken bör ha. 4 i (S): repeterar försvarsministern vad han sade i sitt första anförande. Jag har ingen kommentar till det. Jag vill fortsätta på SOS Alarm-delen. Försvarsministern skriver i sitt svar och likadant gjorde försvarsutskottet att det finns en möjlighet för medierna att ta del av den händelseinformation och de händelserapporter som kommer in via räddningstjänsten. Det är inte ambulansverksamheten, utan det är bara räddningstjänsten. Jag kan förstå det, för ambulansverksamheten har mycket mer integritetsskyddad verksamhet än vad räddningstjänsten kanske har. Vid till exempel trafikolyckor rycker även räddningstjänsten ut. Men här ligger det stora problemet, tycker jag, för SOS Alarm tar betalt. skriver också att man får betala en smärre avgift. Jag har varit i kontakt med SOS Alarm, ett flertal tidningar och olika journalister och försökt få reda på av SOS Alarm vilken summa det rör sig om. Det går inte, för det är en offert per tidning ungefär, beroende på vilka händelser man är intresserad av, vilket geografiskt område det gäller och hur många läsare tidningen har. Ju fler läsare man har eller ju fler tv-tittare man har desto mer pengar får man betala till SOS Alarm. SOS Alarm är ett bolag som är statligt drivet. Det ägs av och staten med fördelningen 5050. Är det, försvarsministern, meningen att man ska bedriva en sådan här ekonomisk verksamhet mot medierna när det gäller händelserapporter? Jag tycker att det är helt vansinnigt. Vi har småtidningar runt om i landet jag kan tänka mig att det finns sådana även här, men framför allt finns de på sådana platser som den där jag bor som inte har ekonomisk möjlighet att köpa denna tjänst. Man har inte att lägga upp för att få tillgång till händelseinformationen via SOS Alarm. Jag tycker att det här är ett demokratiskt problem. Medierna ska täcka upp för polisen, men medierna ska också granska polisen och de andra myndigheterna, och framför allt har de ett informationsansvar. Vi som allmänhet vill veta vad det är som händer. Men medierna har inte möjlighet att få tillgång till detta för att de inte har råd. Det finns större mediehus som får betala för att få tillgång till SOS Alarms Händelseinformation. Jag tycker inte att det är försvarbart. Jag vill ställa en fråga: Diskuterar försvarsministern de här sakerna med SOS Alarm? Jag har fått lite signaler om att det kanske skulle vara på gång att revidera kostnaden, för man tycker själv att det är en väldigt stor kostnad. Men ska det också fungera ekonomiskt. Man gick med vinst , och man kommer säkert att gå med vinst nu också. Men är det rätt att man plockar in pengar på detta sätt? Det är en av frågorna jag skulle vilja ha svar på. Ser försvarsministern att det kan vara ett demokratiskt problem att inte vissa tidningar får tillgång till informationen för att de inte har pengarna att köpa den med? 5 Försvarsminister (M): Varken riksdag eller regering ser det som ett demokratiskt problem. Det kan knappast vara så att svaret är avlyssning, vilket innebär att känslig information om enskilda människor, deras olyckor eller hälsa ska bli allmängods. Jag ser det knappast som en fördelningspolitisk fråga som är av någon större dignitet. Själva syftet med är det motsatta, nämligen att bara de som är behöriga ska kunna ta del av informationen och kommunicera i systemet. Så är det, och så ska det vara, för det handlar om samhällets krisberedskap och förmåga att lösa uppgiften. Det är helt korrekt att möjligheten till avlyssning har minskat, men det har aldrig varit syftet att man ska kunna avlyssna polis, räddningstjänst, sjukvårdens kommunikationer eller annat. Att det har gått att göra det har inte varit en önskan utan en oönskad bieffekt av att vi inte haft förmåga till kryptering av systemen. Sedan vet vi att polisen har förstärkt informationskapaciteten med informatörer och presskontakter, i många fall med dygnetrunttäckning. Det finns exempel på det såväl på polismyndigheter och länsstyrelser som inom sjukvården. Man har också utvecklat andra kanaler, till exempel sms-meddelanden vid större händelser, och det finns också nya funktioner till exempel på polisens hemsida. SOS Alarm har händelseinformation som ges mot ersättning. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har ansvar för webbsidan där medier och allmänhet kan ta del av information från myndigheter, landsting, kommuner och samhällsviktiga aktörer som till exempel elbolag. På webbsidan förmedlar MSB även sin egen omvärldsbevakning och SOS Alarms information. Det är en sajt som ska ha kvalitetssäkrad information, så väldigt mycket av det som efterfrågar finns. Det är inte på samma sätt som tidigare, men det är verkligen inte sämre. För mig är utgångspunkten att vi ska värna funktionaliteten, att inte brottslingar ska kunna följa med i pågående skeden, att inte obehöriga ska kunna ta del av när krismyndigheter verkar och att inte enskilda människors känsliga information ska få en bredare spridning. Mediernas intressen måste vägas av mot andra viktiga intressen i vårt samhälle. I det här fallet finns det också lagreglerade aspekter av integritets-, sekretess- och säkerhetsskäl att ta hänsyn till. Jag konstaterar igen, herr talman, att har behandlat den här motionen så sent som , och då sade utskott och kammare samma sak som regeringen nu säger. Det har inte i den beredningen i heller uppmärksammats eller hävdats att det här skulle vara ett demokratiskt problem, utan krypteringen är en önskad effekt för att stärka samhällets samlade motståndskraft mot kriser och möjlighet och förmåga att hantera olyckor och andra liknande situationer. 6 i (S): Jag tror inte att försvarsministern lyssnar på vad jag säger över huvud taget. När det gäller avlyssning är det självklart ingen bra situation det började jag med att säga och det är ingenting som vi vill ha nu heller. Men det borde finnas många andra sätt för medier att få en annan tillgång till denna händelseinformation än vad som är fallet . Jag ställde en fråga till försvarsministern som han kan svara på i sitt slutanförande: Är det rimligt att en tidning ska betala 100 000 för att få tillgång till SOS Alarms Händelseinformation? Jag tycker inte det, och jag ser det som ett demokratiskt problem. Enligt den information jag fått via SOS Alarm är det också dyrare med sms-meddelanden. Får du din information på mejlen är det lite billigare, men ska du ha den via sms får du betala ännu mer. Det blir också ett demokrati- och mångfaldsproblem när det gäller våra tidningar. De mindre tidningarna har inte folk som sitter vid webben , för de är ute och bevakar de händelser som sker och måste kanske ha det via sms. Jag tycker fortfarande att det är ett demokratiskt problem. Jag ställer samma fråga igen: Är det rimligt att tidningar ska betala på det sätt de får göra ? Det är väl en fråga som försvarsministern skulle kunna ta i och inte bara avfärda och säga att han inte kommer att göra något eftersom försvarsutskottet har sagt att vi inte ska göra något. Det går att ta en diskussion med SOS Alarm. Vad jag har hört är det möjligtvis på gång, och då tycker jag att försvarsministern kan följa upp det här och se om detta är något att göra, så att vi kan ge även de små tidningarna åtminstone en rimlig chans att få tillgång till den informationen. 7 Försvarsminister (M): Interpellationen handlade om vad jag avser att göra för att medierna ska få tillgång till information via Rakelsystemet, och jag besvarade den fråga som interpellanten ställde. Jag är inte beredd att öppna upp Rakelsystemet, för det får negativa konsekvenser för annat. fanns det möjlighet för vem som helst att ta del av kommunikation genom avlyssning via polisradioapparater och liknande. Det fick konsekvensen att även brottslingar kunde lyssna på och ta del av till exempel vad polisen planerade och avsåg att göra eller hur den agerade. Detta var ett systemfel, som är stoppat med hjälp av . Att gå den väg som interpellationen pekar ut skulle vara skadligt för landets förmåga att värna sig mot kriser och olyckor, kanske också mot brottslighet. Det är helt enkelt ingenting som vare sig regeringen eller önskar. I ett av inläggen sade att hon inte visste vad tidningarna betalade. Sedan vet hon, och då är det väldigt precisa uppgifter. Information är sällan gratis i vårt samhälle. TT:s tjänster är sällan gratis. Tjänster från andra nyhetsbyråer, bevakningstjänster och analyser är sällan gratis ens för tidningar. Det är kommersiella företag. Jag håller helt med om att öppenhet är bra för att granska offentliga verksamheter och för att allmänheten ska hänga med i det som händer och sker. Det är anledningen till att ett antal myndigheter är öppnare och öppnare med sin information, ger mer service till exempel via sina hemsidor, lägger ut informationen och anställer informatörer. Det tycker jag är en jättebra utveckling. Men vissa saker kostar också. Jag har inga synpunkter på den kostnad de tar ut. Men att sända sms och liknande är också förenat med en kostnad. Jag konstaterar igen att interpellationen handlar om mediernas tillgång till information via Rakelsystemet, och det är den fråga jag besvarar. Den är lätt besvarad; har sagt nej och regeringen gör också det. Detta skulle få konsekvenser för effektiviteten i hanteringen av svåra situationer. Det finns även integritetsaspekter som gör att vi inte är beredda till detta. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellationerna 2010/11:437, 441 och 442 om yrkestrafik på lika villkor 8 Statsrådet (M): har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att den olagliga yrkesmässiga trafiken ska upphöra. har också frågat näringsministern vad hon avser att göra för att den seriösa åkerinäringen ska klara sig på . har dessutom frågat justitieministern vad hon avser att göra för att komma åt den olovliga tunga trafiken i . Såsom arbetsfördelningen ser ut i regeringen är det jag som ansvarar för frågor rörande åkerinäringen. Självklart ska näringsidkare följa de regler som gäller. Villkoren för tillträde till vägtransportmarknaden är i det närmaste helt EU-harmoniserade med undantag för nationella regler om skatte- och lönevillkor. Kommissionen kommer före utgången av att presentera en rapport om utvecklingen av gemenskapens vägtransportmarknad. Att likställa brott mot cabotagetransportreglerna med att köra helt utan tillstånd ligger inte i linje med min eller regeringens allmänt icke-protektionistiska hållning. Åkare med gemenskapstillstånd får utföra cabotagetransporter, det vill säga tillfälliga inrikestransporter, inom hela unionen. Jag tror på svenska åkares konkurrensmöjligheter och att tomtransporter med lastbil måste minska så mycket som det bara går. Jag är själv ordförande i och följer, bland annat genom detta forum, den svenska åkerinäringens utveckling. Jag har inte riktigt den bild som målar upp att den olagliga trafiken har ökat dramatiskt, att stora grupper av yrkesförare lever i armod och under närmast slavliknande förhållanden och att det uppfattas som ofarligt att ägna sig åt olagliga transporter i eftersom det inte får något rättsligt efterspel. Jag uppfattar att det finns tillräckligt lagstöd för att ansvariga myndigheter ska kunna agera och beivra olaglig yrkesmässig trafik. Frågor om lönevillkoren inom vägtransportmarknaden anser jag bäst lämpar sig för arbetsmarknadens parter. Mot denna bakgrund anser jag att det inte är behövligt med några ytterligare initiativ. 9 (S): Jag tackar för svaret, men hoppas att det kommer mer i nästa inlägg, för jag blir mycket orolig när jag hör det förskrivna svaret från infrastrukturministern om vad som pågår. Hon vet inte vad som pågår ute på vägarna.