prot · GY0956 · 2011-02-09 00:00:00 — Man ser nyanserna i landskapet, man ser nyanserna mellan fåglarna, mellan insekterna, mellan träden och mellan buskarna. Det är ett helt annat sätt att vara inkännande och kunnig när man är ute i natur och terräng. Det här är en metod som vi behöver tänka på mer när det gäller jakten. Det skulle nog inte skada om även en del stockholmare fick en god guidning när de är uppe i fjällvärlden och härjar. Det säger jag som stockholmare själv som gillar att gå i fjällen. Jag tror att god kunskap både gynnar oss som människor, vi får lära oss mer och får en större ödmjukhet och respekt inför den natur vi står inför, och kan leda till en bättre jakt. Jag vill rikta uppmärksamhet på och jag tror att kommer att instämma i det det särskilda yttrande som finns på s. 23 i betänkandet om fjälljakten. Vi ser yrkandet i Socialdemokraternas motion, och som vi yrkar bifall till, som ett steg på vägen. Då kommer jag till invändningarna. Jag måste säga att hade en poäng i att det här ändå speglar den debatt vi hade i går om vargjakten. Jag tycker när det gäller hantering av EU-frågor att man visst tar till dem av politiska skäl. Vi vet att det finns massor av så kallade juridiska bedömningar av om en tvist går att föra, om man kan vinna eller inte vinna den i EU. Men valet vilka strider man är beredd att ta för sin politik gör man ändå politiskt. Det är väldigt tydligt med den borgerliga regering vi har. Det har varit tydligt med tidigare regeringar också. Det är tydligt i att det naturligtvis är ett politiskt val man gör. tar för lite strider i viktiga saker. Vi viker ned oss ofta därför att de juridiska bedömningarna går väldigt hårt, särskilt när det gäller frihandelsreglerna. Man anser att i princip inga nationella särbestämmelser kommer att gälla med EU-lagstiftningen. Praxis från visar dock att det inte alls stämmer. Bra särregler där motiven är till exempel miljö går väldigt ofta igenom i , mycket oftare än vad de svenska frihandelsjuristerna från alla de fyra konstellationer som räknade upp brukar påpeka. Det är ganska uppenbart att det är ett politiskt val man gör. Jag tycker inte att det är konstigt. Det är bara lite mer ärligt att från den här talarstolen säga vad man tycker om de svenska reglerna, som behandlar stockholmare och Hamburgbor och folk från eller på samma sätt när de är i fjällen, och säga att man tycker att vi svenskar i hela landet har en större förståelse och kan gå utan guide i fjällen. Med det, fru talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet under punkt 4 och avslag på reservation 1. Jag behöver inte här muntligt yrka bifall till de andra reservationerna, som vi naturligtvis står bakom, utom till reservation 3 under punkt 6 om förbud mot plågsamma jaktformer. Den vill jag särskilt yrka bifall till. 8 (M) replik: Jag har några funderingar med anledning av anförande. Det är intressant att veta att redan vet att fällfångst är väldigt stressande för djuren. Hur det är med det är precis det vi nu håller på att ta reda på. Jag sade i mitt anförande att om det skulle visa sig att detta inte följer högt ställda djurskyddsetiska krav ska vi naturligtvis inte använda det. Då frågar jag: På vilken grund påstår att djuren blir stressade eftersom vetenskapen inte finns framme vid detta än? Det kunde vara intressant att veta. Det är min ena fråga. Det andra är något mer märkligt. Det är möjligt att jag hörde fel, för det kan vara lite svårt att höra i kammaren emellanåt, men om jag uppfattade rätt sade hon att stockholmare inte ska härja i fjällen. Uppfattade jag dig rätt? Någon mening senare säger att vi ska visa större ödmjukhet. Är det ödmjukhet att säga att människor som har en viss bostadsort inte ska ha access till delar av landet därför att de just kommer från ett visst håll? Det skulle vara oerhört intressant att få det utvecklat. Jag vill påstå att kunskapen i att utöva exempelvis jakt eller annan färdighet definitivt inte ligger i bostadsorten. Det handlar om huruvida man har kunskap eller kompetens i frågan eller erfarenhet. Avslutningsvis vill jag fråga angående reservation 3 om plågsamma jaktformer. och Vänstern påstår att man ska upphöra med jakt med levande lockbeten. I vilka sammanhang används levande lockbeten vid jakt? 9 (MP) replik: Jag kan förstå att får en del frågor när han funderar kring att tillsammans med inte vill ha plågsamma jaktformer och då nämner vissa metoder som vi anser är för plågsamma för att godkännas. Det har varit förbjudet med fällfångst, av just djurskyddsskäl. Sedan har man öppnat upp för att experimentera med djuren för att titta på om de verkligen lider tillräckligt mycket. Det är antagligen en skala där. Man kan acceptera mer eller mindre lidande. Att det är ett visst lidande tror jag att även du inser även om du inte har läst alla vetenskapliga rapporter. Man behöver inte experimentera för att förstå att det är ett visst lidande. Jag tycker att lidandet redan i den initiala uppsättningen är oacceptabelt, medan ni inte tycker det. Ni verkar tycka att det kan vara acceptabelt. Det här är politiska regler. Där kan vi ha olika åsikter. Vi tycker inte att fällor är ett mänskligt sätt att fånga djur på därför att det inte är ett dödande. Det behöver man inte heller läsa alla vetenskapliga rapporter om för att förstå. När det gäller den andra frågan om fjälljakten sade jag att stockholmarna inte ska härja i fjällen. Jag tycker inte att någon ska härja i fjällen, inte i alla fall med en bössa i handen. Man ska ha kunskapen och den lokala kännedomen. Det tycker alla markägare som har sina jakträttigheter i , och det tror att jag även de som bor i norra tycker. 10 (M) replik: Jag noterade att jag inte fick svar på den tredje frågan, var det förekommer levande lockbeten. Det skulle vara intressant att få svar på det eftersom jag inte känner till det. Om kunde svara på detta kunde jag kanske öka min kunskapsbas. Jag konstaterar också att för och , om nu är representativ även för , är detta att ha forskarbakgrund bakom ett ställningstagande inte speciellt relevant, utan här tycker man och anser man och avvaktar inte någon form av forskning. Att en fällfångst kan ha en påverkan på djuret kan jag köpa, men därifrån till att säga att det är ett lidande är att göra en oerhört annorlunda värdering på en skala. Därför tycker vi att det är viktigt att vi nu gör en utvärdering och låter leda oss på forskarbaserad grund. Det är där vi skiljer oss åt. I räcker det att tycka och anse och vill sedan bilda lagstiftning med det som grund. Det är klart att det blir knepigt och konstigt om man på godtyckligt sätt ska skapa lagstiftning. Som sagt noterar jag att , och uppenbarligen Vänstern, tycker att har man en viss hemvist har man inte access till vissa delar av landet, utan då får man iaktta andra regler än vad andra gör. Jag påstår att även om man bor i , eller kan man härja i fjällen. Det har ingenting med bostadsort att göra. Men det är intressant att se vilken människosyn man företräder här i kammaren. Jag vill som sagt ha svar på vilka levande lockbeten som används i dagens jaktutövning. 11 (MP) replik: Jag är inte emot, , att vi utvärderar på vilket sätt lokatter lider när de fångas i fällor. Det tycker jag tvärtom är bra. När man nu har infört den jaktformen är det väl självklart att man ska utvärdera det. Det står bakom i varje del, och det tror jag att du vet. Däremot tror jag att vi har lite olika uppfattningar om vad forskarresultat säger. Du vet precis som jag att det finns forskarresultat som visar på både ett stort lidande och ett litet lidande. Det finns redan initialt inför utvärderingen. Men det handlar ju om att göra en värdering av vad som är acceptabelt lidande, och det kommer aldrig forskare att svara på. De kan säga att det är ett stort lidande men att det inte finns någon annan metod som är bättre eller liknande. Det tycker jag att man ska ta som vägledning och använda forskning till. Men vi ska inte frånhända oss det politiska ansvaret att sätta reglerna för vad som är acceptabelt lidande. Det finns nämligen ingen svartvit forskning som kan säga hur det är. Vi kan veta om djuren känner smärta eller inte. Vi vet att det finns väldigt många djur som känner smärta, till exempel fiskarna när de tas upp ur vattnet, och det skapar problem för en modern djurskyddslagstiftning. Men i det här fallet handlar det om grader av lidande, vad som är acceptabelt eller inte. tycker inte att det är acceptabelt att fånga djur med fällor. Självklart är det så att folk bor på olika ställen. Det var precis därför jag redogjorde för att vi tycker att den begränsning man gör nu är bra, att det ska vara vissa kunskapskrav på utländska medborgare och att de ska få guidning för att få vistas i fjällen och skjuta djur eller döda djur, för det är ju det som det handlar om. Fjällvärlden är öppen, och det ska den vara, särskilt då vi har en stor och rik allemansrätt och en stor och rik fjällvärld. Men att skjuta djur är ett stort ansvar, och med det ansvaret kommer också att man ska ha kunskaper. Och det är synd om inte andra i har det. Det är därför vi har ett särskilt yttrande om att vi och det var vår position från början inte vill öppna fjällvärlden för alla att jaga i. 12 (V): Vi diskuterar nu som sagt jaktfrågor, precis som vi gjorde då vi diskuterade licensjakt på varg. Precis som jag sade då säger jag också nu att vi i tycker att jakten kan spela en viktig roll för människor, i synnerhet för människor som bor i glesbygden. Vi vet att jakt är något som engagerar hundratusentals människor i . är det så, som anförde tidigare, att om man är stark och mäktig har man också ett stort ansvar. Och det vilar inte minst på de människor som har en bössa i handen och faktiskt har möjligheten att döda andra kännande individer, att döda djur. Jag skulle vilja ta upp tre viktiga aspekter i den här debatten. Den första rör småviltsjakten, och den har redan diskuterats en del. Grundproblemet med småviltsjakten är att regeringen beslutade att den skulle släppas fri för alla EU-medborgare, vilket leder till onödiga konflikter bland samer, lokalt bland dem som bor i norra och bland människor som reser från andra länder till för att jaga. Ett annat problem är liberaliseringen och det totala frisläppandet av småviltsjakten som skedde . Här har ett särskilt yttrande på s. 23 som jag vill ansluta mig till. Jag trodde att jag redan hade gjort det, men jag gör det nu i alla fall. Vi i tycker att det är viktigt att vi löser den här frågan. Vi tycker inte att de konflikter som finns nu ska finnas. Och vi tycker att det är viktigt att det är de som är boende i som har förtur till småviltsjakten. Vi är inte motståndare till att andra EU-medborgare jagar i , men ett totalt frisläppande, som vi har , fungerar inte. Och det är inte bara vi som tycker det, utan när man frågar jägarna själva, de som bor i norra och samerna tycker de precis likadant. Jag är helt övertygad om att vi kan lösa det här problemet. Andra länder har ju lyckats lösa det. Till exempel har löst det med särregler och en mängd andra EU-länder har lyckats lösa det. Ja, man kanske nästan kan säga att i det här avseendet har den mest liberala lagstiftningen i hela som utan förbehåll tillåter alla att komma upp till fjällen och jaga. Det intressanta är vad som sägs nu i den här talarstolen och vad som har sagts vid tidigare tillfällen. Vi hörde berätta vad sade, och vi hörde alla här vad miljöministern sade i debatten i går. sade: Jakten ska beslutas här i . Den ska beslutas lokalt. Den ska inte bestämmas nere i . Ja, så lät det då. är det ett helt annat ljud i skällan. säger de borgerliga: Nej, det här går inte att lösa på något annat sätt. Låt mig också få citera vad de borgerliga partierna sade inför valet. Det finns en tidning som heter som vi alla känner till. gjorde de en enkät till alla partiledarna. Då svarade till exempel på frågan huruvida han tänker agera mot fjälljakten. Han svarade så här: De som är boende i lokalsamhället bör ha förtur till jakten. Konsekvenserna av de gällande reglerna behöver kontinuerligt följas upp och eventuella korrigeringar göras om utländska jägare får ett orimligt stort utrymme i förhållande till lokala och svenska jägare. Jag tycker att det är ganska tydligt. Om man tycker att det som partiledare sade före valet ska gälla även nu efter valet, ja, då borde man stödja majoriteten i utskottet i den här frågan. Vad sade vår statsminister när han fick samma fråga? Jo, han sade så här: Vi ska följa upp beslutet och om möjligt se om det går att förbättra det. Men det är ju precis vad vi vill. Vi vill att man ska se över beslutet och korrigera det så att vi inte har de konflikter som vi har . Jag tycker att man ska vara lite konsekvent på den borgerliga sidan och faktiskt stå för den politik som man talade för inför valet. Det finns några andra viktiga frågor i betänkandet. och har en reservation, reservation 4, som jag vill yrka bifall till. Den rör skadskjutning. Vi tycker att det behövs helst årliga skjutprov för jägarna. De flesta jägare i vårt land förefaller vara duktiga, skickliga och tar stort ansvar för jakten. Många jaktlag tar jakten på stort allvar och har skjutprov inom ramen för sina respektive jaktlag. Tyvärr görs inte detta av alla jaktlag och alla jägare, vilket gör att det finns en del som inte är särskilt duktiga på att skjuta. Skjuter man ett djur på felaktigt sätt, skadas djuret och lider. Att införa obligatoriska skjutprov är ett sätt att komma till rätta med problemet. Detta borde välkomnas av alla seriösa jägare, för är man duktig på att skjuta har man ju inget att dölja. Jag yrkar alltså bifall till reservation 4. Jag yrkar bifall även till reservation 3 av och . Vi vill ha ett förbud mot plågsamma jaktformer. Det rör till exempel fälljakt, grytjakt och godsjakt. Den sistnämnda känns helt bisarr. Man föder upp fasaner, änder och andra fåglar bara för att rika direktörer och andra ska kunna skjuta på dem. Vi tycker att det är oetiskt och framför allt onödigt och vill reglera det genom att bifalla reservation 3. 13 (M) replik: Att jakten ska bestämmas i tycker vi på allianssidan också. Det är vår absoluta uppfattning att så bör göras. Det är dock inte jakten som sådan vi diskuterar utan de indirekta handelshindren. Det blir svårt för åhörarna att förstå skillnaden. Jag påstår dock att beskrivning av att vi skulle svika någon form av vallöfte inte har någon som helst relevans. Det är inte jakten explicit vi talar om utan hindret ligger i de omkringliggande tjänsterna. citerade statsministerns utsago inför valet om att vi fortlöpande ska följa frågan och försöka förbättra den. Det lever vi inte upp till, säger . Det är inte sant. har inte läst handlingarna. I betänkandet står: Enligt har verket via Viltvårdsfonden för åren 20102011 anslagit till projektet ripa. Projektet analyserar utvecklingen av ripjakten på statens mark i . Syftet är att ta fram generella förvaltningsprinciper för småviltsjakten i fjällen, men även att ta reda på under vilka förutsättningar som jakt behöver begränsas. Det som efterfrågas är just hur vi ska kunna förbättra möjligheterna där. Men det vill inte , , och avvakta. Nej, hej och hå, nu ska vi ställas inför risken att fällas av med stora skadestånd som följd. Det är precis denna hej-och-hå-politik som gör sig till tolk för. 14 (V) replik: Kan andra länder som är med i EU, till exempel , lösa denna fråga med särlösningar kan också göra det. Kan som är del av EU:s inre marknad och som omfattas av detta lösa det med särlösningar kan också göra det. Kan åtta nio andra EU-länder lösa denna fråga med lagstiftning inte att man ska anslå pengar, vilket i och för sig kan vara behjärtansvärt för att fortsätta utreda frågan är jag helt övertygad om att också kan göra det. Vi måste ta strid för de människor som bor i och inte minst för samerna, men jag tror inte att regeringen är beredd att göra det. Man tycker att det är viktigare att visa lojalitet med i denna fråga. I går var det annat ljud i skällan, men i denna fråga tycker man att det är obekvämt att ta strid mot . Det är anmärkningsvärt. Den signal som åtminstone och sänder ut i enkäten i är tydlig. Det här är en fråga som ska lösas, och då räcker det inte att anslå pengar till en utredning. Det handlar om en ändring av lagen. 15 (M) replik: Det skulle vara intressant att höra från vilka andra länder som har prövat exakt detta förhållande med indirekta tjänster. Det skulle jag vilja ha svar på eftersom ett antal länder räknas upp. Har man prövat exakt samma sak som våra jurister i , , och har kommit fram till inte skulle hålla i en prövning? Det är just detta det handlar om, och då är det intressant att höra självsäkra påstående att alla länder utom löser detta. Det är detsamma som att säga att våra jurister som hjälper regeringen och andra att följa regelverket skulle vara inkompetenta. Det är precis det står här och säger. Tala nu om vilka länder det är där den exakta kopplingen med indirekta handelshinder har prövats och där man har vunnit gehör. 16 (V) replik: Det är viktigt att lyssna på jurister när man ska stifta lagar, men i detta fall tog juristerna inte tillräckligt stor hänsyn till de konflikter och problem som förändringen 2007 ledde till för de boende i norra , inklusive samerna. Såvitt jag vet har det inte varit någon regelrätt prövning i i denna fråga. Man kan dock säga att förhållandena i är väldigt lika dem i och , och där har man haft som ambition att lösa denna fråga för befolkningens skull. Hade regeringen samma ambition skulle man självklart ta strid för den lokala förvaltningen. Det gör man dock inte. 17 (KD): Den här debatten kan för den som lyssnar på oss utanför detta rum kännas en aning spretig. Jag får dock instämma i vad inledde med, nämligen att vi i detta betänkande också har ett antal enskilda motioner att ta ställning till. Det gör att det blir en bred, vid och ganska yvig debatt. Även jag ska upprepa lite från gårdagen. Det finns få som lägger så mycket tid och kraft på att bidra till en viltvård som vår svenska jägarkår. Det finns en historia, som jag inte ska upprepa , det finns en del som jag vill sätta etiketten friskvård på i detta arbete och det finns en stor portion naturvård. Det finns många händelser som upprör. Jag ska dock uppehålla mig lite vid fjälljakten. läste högt vad sade före valet. Jag såg texterna innan det stod under, så jag kan göra dem till mina också. Det är precis så, och har redogjort för vad som är under arbete. Vi håller på att utvärdera och se vad jakten som bedrivs ger. Hur förhåller det sig? Hur klarar sig riporna? Den gångna säsongens ripantal och ripjakt har varit bättre än säsongen innan. Det är viktigt att se, vilket andra redan har berört, att det inte är jakten i sig utan tjänstedirektivet och det som ligger runt det som är det väsentliga i denna fråga. Här tror jag att vi kommer att ha olika uppfattningar tills vi har fått frågan ytterligare belyst och utredd. är inte jag, fru talman, beredd att ställa mig bakom att riva upp något som vi medvetet i så fall bryter. Däremot är jag övertygad om, åberopande gårdagens debatt, att har en förvaltning, ett arbetssätt och kunskap och kompetens som gör att vi kommer att ses som ett föredöme i historiens backspegel vad gäller vargförvaltning. Jag skulle vilja beröra en annan punkt som har lyft fram i betänkandet. Det är djurskydd kopplat till vilt. Det vilda ska vi förvalta och vårda utifrån jaktlagstiftningen och de regler vi har för skötsel av naturen. Djurskyddet, däremot, är vårt gemensamma ansvar när det gäller våra husdjur som vi har daglig tillsyn över och som är vårt ansvar . Det är en oerhörd skillnad. Därför kan jag inte se att motion har något berättigande i det här sammanhanget. En annan fråga som ingen har berört , men som nämndes i går, är den viktiga satsning som regeringen gör på ett rovdjurscentrum. tydliggörs hur det ska utformas. Det är viktigt att vi får ytterligare ett centrum som kan förmedla kunskap och kompetens till oss alla om hur rovdjursstammen förvaltas, vad som gäller och hur djuren fungerar och sedan sprida det över landet. Vi återgår till frågan om fjälljakten. Om man läser på kan man konstatera att det är skillnad om man bor i fjällvärlden eller i när det gäller kostnaden för att jaga. Jag skulle inte kunna lösa ett årskort med en dagskostnad på , omräknat till årsbasis. Den som bor i fjällvärlden kan lösa ett årskortstillstånd för . Vi gör skillnad. Den skillnaden kan vi göra med befintligt regelverk. anklagade regeringen för att komma med dubbla budskap. Så är det inte. Vi ser att detta är en tjänst som måste hanteras likvärdigt i . Det gäller så många andra. Däremot ger jag oppositionen rätt i att vi behöver hitta ett bättre samförstånd. Av det älgbetänkande som i och älgförvaltningen berörde framgår att vi gemensamt måste se hur vi löser den historiskt långa konflikt som rör samernas rätt till jakt. Den frågan tror jag kommer att behöva sin särskilda debatt ett antal gånger för att vi ska hitta en bra lösning, och frågan måste tas på allvar. Jag tycker att på ett föredömligt sätt har redogjort för alliansregeringens synpunkter, men jag vill göra ytterligare en kommentar. Det gäller fasanjakt med mera. Jag tror inte att mina vänner hemma på småländska höglandet som håller på med detta ser sig som rika direktörer. Jag tror att de ser detta som en del i sitt arbete med förvaltarskapet av naturen och naturresurserna. Jag har goda vänner som har fött upp fasaner och änder för att plantera ut. Det är naturligtvis för att kunna jaga, men också för att berika naturen på det som vi till viss del har åderlåtit den på. Det finns en fråga som ingen har lyft fram, och det gör mig lite beklämd. Man säger att EU inte är intressant för regeringen i den här frågan. Jo, det är just vad det är. Det togs också upp i gårdagens debatt. Det som gör att de här debatterna hänger samman är art- och habitatdirektivet. Det har den här kammaren ställt sig bakom. Utifrån det har vi att se till ett antal frågor i betänkandet som inte har berörts . Där kommer frågan om fjälljakt och varg in. Vi har sett att vi behöver bidra på ett mycket konstruktivt sätt till att EU gör en översyn av detta. I har vi andra förutsättningar än och vi har andra stammar av djurarterna vilket gör att vi kan ha ett särregelverk i . Vi behöver jobba med det i de demokratiska processer som vi har varit med och antagit. Med det, fru talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet men också bifall till reservation nr 1 och därmed avslag på den delen av betänkandet. 18 (V) replik: Jag har tre frågor till . På frågan om ditt parti kommer att agera så att svenska jägare får förtur till fjälljakten svarade din partiledare så här: De som är bosatta i lokalsamhället ska ha förtur till jakten. På vilket sätt får de som är bosatta i lokalsamhället förtur till jakten när man avreglerar och släpper den helt fri för EU:s alla medborgare? Den utredning som både du och hänvisar till har jag inte sett. Kan du berätta var den finns? Du säger att EU:s art- och habitatdirektiv ska ses över. säger att vi bryter mot det. Det är vad frågan handlar om. När vi tillåter jakt på en art som är utrotningshotad är det inte konstigt att EU kommer att dra oss inför . Det är det som den här frågan handlar om. 19 (KD) replik: Jag börjar bakifrån; det är lättast att minnas det som sades sist. EU:s art- och habitatdirektiv behöver ses över. har en synpunkt på helheten och vill jobba konstruktivt för en översyn. Som framkom av gårdagens debatt är regeringen och jag som kristdemokratisk företrädare i kammaren övertygade om att vi inte bryter mot direktivet när vi tydligt kan redogöra för hur vi förvaltar vargstammen. Det finns annat i betänkandet, till exempel frågan om morkullejakt, som gör att vi är restriktiva i fråga om art- och habitatdirektivet. Det gäller också det som tar upp i punkt 1, men det är en annan fråga. Av debatten i går ser jag att vi kommer att kunna ta hem diskussionen. Det pågår en utredning som sade.