prot · GZ0939 · 2011-11-30 00:00:00 — Vi vet att folket i samband med den arabiska våren krävt demokrati och frihet, men också jobb, utveckling och mänskliga rättigheter. Alla människor berörs på olika sätt och vill ha bostad, arbete, utbildning, mediefrihet, en rättsstat, hälsa, fria och rättvisa val med mera. Här är det viktigt att vår politik håller ihop, i den sammanhållna politik som vi beslutat om i , det som benämns politik för global utveckling, PGU. De har ett stort förtroende i det internationella arbetet för forskning om fred och säkerhet. De jobbar med en bred palett av frågor. På en aidskonferens mötte jag några forskare från som studerade förhållandet mellan hälsa och säkerhet. Som vi tidigare varit inne på har vi också kopplingar mellan miljö och säkerhet, vilket jag tror behöver uppmärksammas mer . Många frågor i politiken hänger ihop, och det är viktigt att vi stöder den forskning som kan ge oss politiker ett brett underlag. Säkerhetspolitiken har ett brett anslag; det handlar inte enbart om vapen och militära förmågor. har en lång tradition av att arbeta för fred och säkerhet. Regeringen visar i budgetpropositionen på vikten av att arbeta med nedrustning och icke-spridningsarbete. beslutade vi i utskottet att ge regeringen i uppdrag att återkomma angående ett så kallat demokratikriterium vad avser vapenexporten. Det är ett viktigt steg för att markera vilja att vapen inte ska exporteras till icke-demokratier. Det finns till stora delar redan reglerat men behöver ytterligare förtydligas. Regeringen bereder, som det står i betänkandet, ett förslag om ny lagstiftning om krigsmateriel. Vi kristdemokrater hoppas att regeringen möjligt återkommer i frågan. Det är viktigt att verkar på många olika områden med fredsarbete. Det är bra att vi försöker bidra till medling i olika konflikter. Där kan vi säkert bli bättre, precis som från Socialdemokraterna sade tidigare i debatten. Det är bra att vi är pådrivande för att stärka EU:s dialog och medlingskapacitet. bör fortsätta att arbeta för att det etableras ett europeiskt fredsinstitut. Även FN har en viktig roll som medlare, och där är utbildningsinsatser viktiga. Deras arbete och forskning kring FN-resolutionerna och 1820 visar på engagemang för kvinnors utsatthet i krig och konflikter. har varit drivande i att det inrättades en funktion med en särskild representant för FN:s generalsekreterare för att bekämpa sexuellt våld i krig och konflikter. ekonomiska bidrag var viktigt för att snabbt få uppdraget på plats. har ett tvåårigt mandat, och hon har gjort ett mycket bra arbete med dessa frågor. Vi vet att kvinnor drabbas mer av det sexuella våldet, och från har vi fått fasansfulla historier om massvåldtäkter som ger skador och men för livet för dem som blir utsatta. Det är en krigföring som påverkar hela samhället. Kvinnors roll i konflikter behöver uppmärksammas än mer. Det handlar naturligtvis om skyddsaspekten men även om att öka kvinnors deltagande i fredsprocesserna och i de internationella freds- och säkerhetsfrämjande insatserna för att förbättra insatsernas effektivitet och kvalitet. Regeringens politik syftar dessutom till att fler kvinnor ska delta i internationella insatser för att stärka jämställdheten ute i fält. Resolution har funnits i , och många talar om den, men det är ofta svårt att få den att bli konkret när vi ser de olika konflikter som finns runt om i världen. I många länder är kvinnor inte en naturlig del i konfliktarbetet. Man hittar olika anledningar till att kvinnor inte behöver införlivas i arbetet. Här måste vi anstränga oss mer för att hitta smarta vägar framåt. Det gäller framför allt i kulturer som sätter stopp i ett tidigt skede. Jag hör att det ofta sker i där lokala ledare säger att de inte vill ha en diskussion om jämställdhet och kvinnors rättigheter. Hur tacklar vi det? Och hur kan kvinnorna i delta , efter kriget och konflikten? Vilka möjligheter får kvinnorna att verkligen delta? Här tror jag att vi måste göra mer för att utveckla och göra arbetet mer konkret när det gäller de viktiga resolutionerna och 1820. Vi har fortfarande många utmaningar framför oss vad gäller freds- och konflikthantering. och är regioner i vårt närområde där vi bör bidra till fred och stabilitet. Vi har också områden som där det mänskliga lidandet är enormt på grund av konflikter som når in i , , , . Där måste i både EU och FN öka ansträngningarna för att få till stånd en fredlig utveckling. ska fortsätta att ha höga ambitioner när det gäller att bidra till fred och utveckling i världen. ska arbeta i enlighet med de ambitioner som fastslås i politik för global utveckling. Det gäller konflikthanteringsinsatser i konfliktländer runt om i världen, men det gäller även andra områden. Vi ska stödja fredlig utveckling. Vårt bistånd och vår krigsmaterielexport måste verka i samma riktning. Med detta vill jag, fru talman, yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. 17 (M): Många kvinnor världen över saknar makt över sitt eget liv. De förvägras grundläggande rättigheter och utbildning och utsätts för diskriminering. Även avsaknaden av kvinnligt inflytande inom politik och samhällsutveckling är på många platser i världen ett hinder för en demokratisk och hållbar global utveckling. debatterar vi i kammaren betänkandet UU1, Internationell samverkan, ett betänkande som bland annat lyfter fram konflikthantering och kvinnor samt fred och säkerhet, vilket med tanke på vår omvärld känns oerhört angeläget. Under den arabiska våren spelade kvinnorna en viktig roll för den förändring som kom till stånd. Men många vittnar nu om att det är svårt för kvinnorna att vara en del av den fortsatta processen. I det civila samhället har kvinnorna inte i någon särskilt stor utsträckning kunnat vara aktiva och delta. Därför saknar både kvinnorna själva och samhället deras erfarenheter. Av denna anledning finns det inte en naturlig plattform, eftersom kvinnorna har varit både begränsade och marginaliserade. Det är därför mycket viktigt att kvinnorna nu ges utrymme. Det är avgörande för den fortsatta demokratiseringsprocessen att kvinnorna deltar fullt ut, precis som de gjorde under protesterna. har en stark tradition av att främja och stödja demokratiprocesser runt om i världen. Behovet av en tydlig svensk röst i frågor som rör mänskliga rättigheter och demokrati är fortsatt stort. Demokrati är en ständigt pågående process som grundar sig i människors lika värde. Varje individ har en unik rätt att leva sitt liv i frihet och att få säga, tycka och skriva vad hon vill utan risk för repressalier. Själva förutsättningen för ett lands demokratiska utveckling är att de mänskliga rättigheterna tas på allvar. Kvinnors medverkan i både civilsamhället och uppbyggandet av institutioner är avgörande för att skapa ett demokratiskt samhälle. Ett jämställdhetsperspektiv och ett särskilt fokus på kvinnors fri- och rättigheter genomsyrar nya utrikespolitiska plattform. Vår politik handlar om frihet och människors rättigheter. För oss är det självklart att svensk utrikespolitik ska vara en tydlig röst för frihet och mänskliga rättigheter runt om i världen. Kränkningar av kvinnors rättigheter är ett av de största hindren för demokrati och ekonomisk utveckling. har vi följt revolutionerna i och , där kvinnorna har varit en naturlig del av protesterna. I nya utrikesplattform lyfts FN:s resolution fram. Den handlar om kvinnor, fred och säkerhet. Resolutionen betonar vikten av att kvinnor som berörs av konflikter också deltar i lösningen av dem och av att kvinnor finns representerade som aktörer i det internationella samfundets insatser för att skapa fred. är ett öppet land med ett långtgående internationellt engagemang. Demokratin och de mänskliga fri- och rättigheterna utgör hörnstenarna i vår utrikespolitik. Dessa sköts bäst genom kraftfulla internationella institutioner och en stark internationell rättsordning. Vi ska medverka till frihet, fred och försoning såväl i vår egen som i andra delar av världen. Detta kräver att vi ställer tydliga krav på våra samarbetsländer. Kultur, religion och tradition kan aldrig motivera avsteg från principen om jämställdhet, icke-diskriminering och alla människors frihet och lika värde. Det är först när kvinnor i samma omfattning och utsträckning som män är delaktiga i civilsamhället, får tillgång till utbildning, förvärvsarbete och äganderätt samt kan skyddas mot övergrepp som ett lands utveckling kan ta verklig fart. Vi ska därför lägga fortsatt stor kraft på dessa områden inom såväl utvecklingsarbetet som övrigt internationellt arbete. Vi i visar vår solidaritet genom att stötta de demokratiska processerna, vara tydliga med våra krav på mänskliga rättigheter samt genom bistånd, FN-stödda insatser och icke-politiska organisationer vara på plats i världen där det händer. Därför yrkar jag bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på motionerna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) 7 § Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2011/12:UbU6 Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning (skr. 2011/12:9). Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 15 §.) 8 § Ändring i lagen om tävling med hästdjur Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2011/12:MJU3 Ändring i lagen om tävling med hästdjur (prop. 2011/12:27). Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 15 §.) 9 § Utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets utlåtande /12:MJU8 Utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen (KOM(2011)634). Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 15 §.) 10 § Utlåtande med anledning av kommissionens meddelande om den gemensamma fiskeripolitikens internationella dimension Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets utlåtande /12:MJU7 Utlåtande med anledning av kommissionens meddelande om den gemensamma fiskeripolitikens internationella dimension (KOM(2011)424). Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 15 §.) 11 § Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om skatt på finansiella transaktioner Föredrogs skatteutskottets utlåtande /12:SkU12 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om skatt på finansiella transaktioner (KOM(2011)594). 18 (S): Alltsedan den väldigt allvarliga finanskrisen briserade har den internationella debatten om hur den finansiella sektorn bör regleras och beskattas diskuterats med förnyad kraft. På bordet ligger frågor om bankernas kapitaltäckning, om tillsynen av finansmarknaden, om stabilitetsavgifter till stabilitetsfonder och om behovet av en bättre beskattning, som är dagens debattämne. Det finns flera skäl att diskutera just skattefrågorna och den finansiella sektorn. För det första är finanssektorn underbeskattad i förhållande till andra delar av ekonomin. För det andra är det en sektor som genom sitt sätt att fungera eller möjligen inte fungera har bidragit till stora välfärdsförluster, arbetslöshet och stora underskott i de stater som tvingats rycka ut till dess försvar. När bankdirektörer och finansfolk har löpt amok är det löntagare, barn och pensionärer som fått betala. För det tredje finns det skäl att fundera över hur en beskattning kan utformas så att den i sig kan bidra till att marknaden fungerar på ett bättre sätt. De här skälen gör att frågan om beskattning av finansiella transaktioner, som nu har föreslagit, är intressant. Det är spännande och bra att de driver den diskussionen och processen framåt, tycker jag. Lägg märke till att det vi ska diskutera är en subsidiaritetsprövning. Det innebär inte att tar ställning till förslaget i detalj utan att vi ska se huruvida det håller sig inom det kompetensområde som EU:s institutioner har att hålla sig inom. Även om vi socialdemokrater anser att idén om en finansiell transaktionsskatt är intressant och att förslaget därför bör mötas med en form av välvilligt intresse finns det inslag som vi inte kan acceptera. Att införa en skatt med det huvudsakliga syftet att dra in egna medel till EU:s budget vid sidan av medlemsstaterna anser vi inte vara acceptabelt. Vi har inga invändningar mot att en eventuell framtida skatt på finansiella transaktioner i stor utsträckning måste styras av gemensamma och övernationella regelverk. Det säger sig självt att nationella skillnader i den här typen av beskattning gör att den förlorar i effektivitet. Möjligheterna att utnyttja skillnader i systemet skulle i sig göra det möjligt för aktörer att tjäna pengar genom skatteplanering eller att helt undvika skatt genom att lägga om sin verksamhet till andra länder. Ska en sådan här skatt bli framgångsrik måste många och helst alla betydelsefulla finansiella centrum vara med. Ska den fungera i EU måste i princip alla stater ställa upp. Det är dock en diskussion som ligger närmare en sakbehandling än en subsidiaritetsprövning. I den prövningen menar vi att de delar av förslag som gör skatten på finansiella transaktioner till en EU-skatt måste arbetas om. Där har kommissionen gått utöver den kompetens som medlemsstaterna tilldelat den. Vi vill att ett motiverat yttrande, som det heter, från riksdag ska innehålla ett tydligt besked om att vi inte accepterar att EU flyttar fram sina positioner på skatteområdet genom att skapa egna medel till unionen vid sidan av medlemsstaterna. Men vi anser också att ett motiverat yttrande bör ge stöd till idén om en bättre beskattning av den finansiella sektorn. Därför, fru talman, yrkar jag bifall till Socialdemokraternas reservation i utlåtandet. bör rösta ja till ett sunt, klokt och balanserat motiverat yttrande, med ett nej till EU-skatt men med en positiv inställning till det fortsatta arbetet med att bättre beskatta den finansiella sektorn. 19 (MP): ska ta ställning till var inom Europeiska unionen beslutet om en skatt på finansiella transaktioner ska tas. Det handlar om en subsidiaritetsprövning. Subsidiaritet är ett ord från katolicismen som handlar just om på vilken nivå beslut ska tas. Från sida här är vi överens med menar vi att beslutet om skatt på finansiella transaktioner bör tas på EU-nivå, om ett sådant beslut ska tas. I har vi redan tidigare prövat att ta det på nationell nivå. Det var ingen vidare succé med den så kallade valpskatten. Finansiell handel över huvud taget är mer internationell än att ett enskilt land kan styra över den. Därför menar vi att det är rätt att ta beslutet på EU-nivå. Däremot är vi väldigt noggranna med att betona att vi inte anser att Europeiska unionen och kommissionen ska få egen beskattningsrätt. Det är en helt annan fråga. Visserligen är det inte detta som avgörs här i kammaren, men man måste ändå ta in denna fråga i debatten eftersom beskattningsrätt ju kan bli följden av detta beslut. Först ska vi besluta var beslutet ska tas, men vi måste tänka på vad det egentligen är vi ska besluta om. När det gäller skatt på finansiella transaktioner kan jag också hänvisa till vad föregående talare sade om underbeskattningen, det vill säga att handeln i den finansiella sektorn inte är tillräckligt beskattad. Där finns ett utrymme, av likvärdighetsskäl men också för att resurserna behövs. är väl inte ett land där vi kan säga att finanssektorn har dragit med sig stora kostnader sedan vi klarade av 90-talskrisen, och det ska vi vara glada över. Men det finns andra länder inom EU där det tydligt har visat sig att den här sektorn inte har fungerat. Det gäller även länder utanför EU. Jag kan nämna att vi har hört väldigt positiva rapporter från , som långsamt kravlar sig upp ur sitt katastrofscenario. Där har den finansiella sektorn dragit ned en hel nation i en djup kris. Visst finns det fog för att kräva beskattning av finansiella transaktioner. Dessa medel skulle mycket väl behövas i krisens . Förutom på de finansiella kostnaderna tänker jag till exempel på vad som framkom i en rapport som kom detta anknyter till ett helt annat område, nämligen klimatmötet i nämligen att EU-länderna i princip har skurit ned sina klimatsatsningar med 45 miljarder enligt en beräkning från revisionsfirman . Detta är bara ett exempel på hur framtiden hotas av bristande resurser. Därför menar vi i att beslutet om skatt på finansiella transaktioner ska tas på EU-nivå men att skatten i sig måste tillfalla och även indrivas av medlemsstaterna. Därför har vi reserverat oss i denna fråga och menar att inte ska uttala att subsidiaritetsprincipen ska gälla, det vill säga att inte får fatta beslut. Beslutet ska fattas på EU-nivå, men skatten ska tas ut på nationell nivå. Jag yrkar bifall till och reservation i ärendet. 20 (V): Subsidiaritetsprincipen är inte den lättaste frågan på den här planeten. I det här ärendet, som handlar om ifall en skatt på finansiella transaktioner ska harmoniseras på EU-nivå eller inte, har vi kommit till tre olika slutsatser i utskottsmajoriteten, i Socialdemokraterna och i och tillsammans, trots att vi i viktiga avseenden har samma åsikt. Jag tänker då på frågan om hur eventuella intäkter från en sådan skatt ska användas. Enligt kommissionen bör en del av intäkterna användas för att finansiera EU:s egna utgifter. Här är vi i utskottet eniga om att avvisa en sådan möjlighet. Enligt min åsikt handlar inte en subsidiaritetsprövning om vare sig hur en sådan skatt ska utformas eller hur intäkterna från skatten ska användas. Det är frågor som ska behandlas i själva sakfrågeprövningen. har vi endast att pröva var frågan om en skatt på finansiella transaktioner ska tas på nationell nivå eller på EU-nivå. I den frågan kan jag dela kommissionens bedömning sådan den refereras i utlåtandet: Målet med detta förslag kan inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna och uppnås därför bättre på unionsnivå. Regeringen och utskottsmajoriteten hävdar att förslaget strider mot subsidiaritetsprincipen eftersom intäkterna ska användas som ett eget medel för EU:s budget. Regeringen skriver också när det gäller avsikten att genom en skatt på finansiella transaktioner motverka finansiella spekulationer och framtida kriser att sådan bättre nås genom marknadsregleringar. Jag välkomnar regeringens insikt om att marknadsregleringar behövs för att motverka framtida finansiella kriser. Dock behöver man knappast ställa en skatt på finansiella transaktioner mot andra typer av marknadsregleringar. Vi i hjälper gärna till med ytterligare förslag. Det kan till exempel röra sig om att införa en bankdelningslag, där de samhällsnyttiga delarna, som garanteras av samhället, skiljs från bankernas investmentverksamhet, liknande det som sker i . Det kan gälla höjda och progressiva kapitaltäckningskrav, att man ökar det statliga ägandet av banker och finansiell infrastruktur, att man inför hårdare regleringar av handeln med så kallade derivat och strukturerade produkter med mera. Vi hjälper gärna regeringen med kraftigare marknadsregleringar inom området. prövas enligt min åsikt endast om en skatt på finansiella transaktioner ska harmoniseras på EU-nivån eller inte. har länge varit förespråkare för en sådan skatt, som ju har sitt ursprung i den så kallade Tobinskatten, som var ett förslag om en skatt på internationella valutatransaktioner. Därför är det positivt att nu föreslår en liknande skatt på finansiella transaktioner. Vi tror att skatten kan bidra till att motverka de tilltagande och skadliga handelsmönstren på finansmarknaden, exempelvis den automatiserade högfrekvenshandeln. Skatten bör också vara ett incitament för mer långsiktiga investeringar till nytta för den reala ekonomin i stället för kortsiktiga spekulationer. Skatten skulle också ge betydande intäkter enligt beräkningar totalt . Om man antar att skatten ger lika mycket per EU-invånare skulle den ge ca för del. Det är trots allt ingen föraktlig summa som vi alltså menar i så fall ska tillfalla fullt ut. Som sagt: Subsidiaritetsprincipen är inte det enklaste på den här planeten. Med detta yrkar jag bifall till reservation 2. 21 (M): Som alla kan följa i olika medier har vi stora ekonomiska problem i . Det är stor turbulens i ekonomin, vilket beror på ett antal länder som har hamnat i betydande skuldproblem. Det har i sin tur också olika långsiktiga orsaker. Man har misskött sin ekonomiska politik på olika sätt. Man har inte genomfört tillväxtreformer, och man har inte hållit i de offentliga finanserna, så man har hamnat i djupa skuldproblem som sänder chockvågor över och skapar stor ekonomisk osäkerhet för framtiden. Här krävs naturligtvis krishantering på olika sätt för att lösa detta, och det krävs också att man sätter den ekonomiska politiken på en långsiktigt hållbar kurs nationellt, att man ser till att genomföra olika tillväxtreformer så att de här länderna kommer på rätt köl och naturligtvis också att man inför den typ av finanspolitiska ramverk som ser till att man har ordning på de offentliga finanserna. Det kan också krävas gemensamma europeiska lösningar för att komma till rätta med den här typen av ekonomiska problem. Det kan till exempel handla om att man har gemensamma regler som följs som andra offentliga finanser. har stött detta. Det arbetas nu med det så att man får ordning på de offentliga finanserna och att Europeiska unionen är en hjälp där. Europeiska unionen kan arbeta också på andra sätt så att vi får fart på tillväxten i . Den kan till exempel vara en starkare röst för frihandel i världen. Det stärker också tillväxten inom EU ifall man skulle uppnå detta. Det finns europeiska lösningar som kan hjälpa länder att komma in på en bättre kurs så att man kan lösa problemen långsiktigt. I samband med den stora ekonomiska krisen har Europeiska kommissionen lagt fram förslag som handlar om hur EU ska kunna finansiera sin budget . Som ni vet är Europeiska unionens budget redan ganska ansenlig. Förslagen handlar om att man inte längre ska finansiera den med bidrag från medlemsländernas budgetar utan att få betydande större chans och möjlighet att ta upp dessa resurser själv. Det är inte en egen beskattningsrätt till . Men man tar steg i riktningen mot att Europeiska unionen ska kunna beskatta medborgare och företag självständigt och att medlemsländerna inte längre har makten över detta. I detta sammanhang har man föreslagit en skatt på finansiella transaktioner som en källa för att på ett direkt sätt ta in skatteintäkter till Europeiska unionen för att finansiera EU-budgeten. EU gör sig mycket mer oberoende av medlemsländernas kontroll och också på ett sätt av medborgarnas kontroll. Det är inte helt och hållet en egen beskattningsrätt fastän det är steg på den vägen. Det handlar om att man inskränker medlemsstaternas skattesuveränitet. Det betyder att EU skapar sig näst intill en egen beskattningsrätt. Detta är i så fall den största förändringen i Europeiska unionen på gott och väl man skrev och bildade Europeiska unionen. Det är en stor förflyttning av makt till över våra skattefrågor. Detta är någonting som vi inom Alliansen anser mycket tydligt strider mot subsidiaritetsprincipen och den beskattningsrätt som vi anser bör vara nationell inom EU för EU-länderna. Vi kan också ha starka synpunkter på förslaget i sak om en skatt på finansiella transaktioner. Men det är inte det som vi ska behandla , precis som tidigare talare har påpekat. Detta handlar om subsidiaritetsprincipen, fast vi har starka kritiska synpunkter på förslaget i sak. Det handlar i grunden om en skatt på de finansiella transaktioner som ska bli till investeringar i framtidens företag och jobb. Är det någonting som vi inte behöver beskatta extra nu när vi har kris är det framtidens investeringar i tillväxt, företag och jobb. Vi måste tvärtom underlätta den typen av investeringar. Vi har sett hur i en konsekvensanalys av skatten har kommit fram till att den skulle sänka Europeiska unionens bnp med kanske . Man kan tycka att inte är jättemycket.