prot · GY09104 · 2011-05-18 00:00:00 — En svensk forskargrupp vid drar slutsatsen att en ökning eller minskning i arbetstid förorsakar en nästan proportionell förändring i energianvändning och utsläpp av växthusgaser. Men det finns mer. En klokt utformad arbetstidsförkortning skulle kunna ge både fler jobb och ökad livskvalitet. I sänktes normalarbetstiden från 39 . Den franska arbetstidsreformen var i korthet utformad så att företag som nyanställde till följd av arbetstidsförkortningen fick sänkt arbetsgivaravgift under infasningen av 35-timmarsveckan, vilket delvis finansierades genom minskade utgifter för arbetslöshet. Och enligt den franska motsvarigheten till har reformen skapat 350 000 nya jobb till en i sammanhanget väldigt blygsam kostnad för staten och utan ekonomiska problem för företagen. Arbetslösheten sjönk med i samband med 35-timmarsreformens införande, och av löntagarna anser att den gett betydande livskvalitetsvinster. Sänkt normalarbetstid är slutligen också en reform som skulle kunna stärka demokratin och den sociala sammanhållningen i samhället, för delaktighet i samhället och insatser för sina nära kräver tid. Och tid är för många den kanske allra knappaste resursen. Dagens system där vissa blir sjuka av för hög arbetsbelastning medan andra far illa av arbetslöshet är omänskligt och ett stort resursslöseri. Det är hög tid att börja dela på arbetet solidariskt och öka människors möjligheter att växa från produktionsfaktorer till individer och medborgare med tid och kraft att få kultur, föreningsliv och demokrati att blomstra. Därför tycker jag att det är självklart att det bör utredas hur normalarbetstiden i ett första steg kan sänkas i . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) 9 § Genomförande av rådets rambeslut om kampen mot organiserad brottslighet Föredrogs justitieutskottets betänkande 2010/11:JuU26 Genomförande av rådets rambeslut om kampen mot organiserad brottslighet (prop. 2010/11:76). 19 (M): De brottsbekämpande myndigheterna ställs inför helt nya utmaningar i den värld av öppenhet och gränslöshet som präglar inte minst . Det traditionella polisarbetet måste i allt större utsträckning kompletteras med avancerad spaning, underrättelseinhämtning samt internationellt polissamarbete för att bekämpa gränsöverskridande organiserad brottslighet. På flera håll i landet, inte minst i , har vi upplevt hur den organiserade brottsligheten drabbar, eller riskerar att drabba, oskyldiga civila. Följden av detta är att det skapas en otrygghetskänsla bland medborgarna, vilket också innebär en stark begränsning av den personliga friheten. Det är en allvarlig utveckling som måste stoppas. Europeiska kommissionen lade fram ett förslag till rambeslut som ska genomföras i för att få till stånd en tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning när det gäller brott som rör deltagande i en kriminell organisation. Syftet är att förbättra unionens och medlemsstaternas gemensamma kapacitet att bekämpa gränsöverskridande organiserad brottslighet. För att möjliggöra en gemensam kartläggning uppställer EU:s medlemsstater elva kriterier för att definiera vad som avses med organiserad brottslighet. Dessa kriterier är 1.samarbete mellan fler än två personer 2.egna tilldelade uppgifter åt var och en 3.lång eller obegränsad utsträckning i tiden 4.någon form av disciplin och kontroll 5.misstanke om allvarliga kriminella handlingar 6.verksamhet på internationell nivå 7.användande av våld eller andra metoder för hot 8.användande av kommersiella eller affärsmässiga strukturer 9.deltagande i penningtvätt 10.otillbörlig påverkan på politik, medier, offentlig förvaltning, rättsliga myndigheter eller ekonomin 11.strävan efter och/eller makt. Minst sex av dessa kriterier måste föreligga, bland dem de fyra obligatoriska med nummer 1, 3, 5 och 7 alltså samarbete mellan fler än två personer, lång eller obegränsad utsträckning i tiden, misstanke om allvarliga kriminella handlingar och användande av våld eller andra metoder för hot för att brott eller kriminella grupper ska kunna hänföras till organiserad brottslighet. En kriminell organisation kan alltså anses föreligga redan vid ett begränsat antal medlemmar. Organisationen ska emellertid vara strukturerad och bestående, vilket utesluter tillfälliga sammanslutningar. Vidare ska de brott som förövas inom den kriminella organisationen ha ett direkt eller indirekt vinningssyfte. Organiserade våldsbrott, till exempel rasistiska angrepp mot personer eller vissa brott med politiska motiv, faller således utanför begreppet organiserad brottslighet. Detta innebär att organiserad brottslighet främst uppfattas som brottslighet av utpräglat ekonomisk natur. Rambeslutet kräver emellertid inte att det införs en legal definition av begreppet kriminell organisation. De gärningstyper som omfattas av rambeslutet är sådana som normalt anses förknippade med organiserad brottslighet och är av allvarlig och gränsöverskridande karaktär. För svenskt vidkommande uppfylls också i huvudsak de kriminaliseringsåtaganden som följer av rambeslutet. För vissa brott krävs emellertid att det införs straffansvar för förberedelse och i några fall dessutom för försök. Således föreslås i betänkandet att koppleri, grov förskingring, grovt bokföringsbrott, bestickning som anses grov, grovt skattebrott, olovlig förflyttning av punktskattepliktiga varor som anses grov och grovt insiderbrott kriminaliseras på förberedelsestadiet. Detsamma gäller de grova fallen av jaktbrott, jakthäleri, grovt miljöbrott och grovt artskyddsbrott, som dessutom ska straffbeläggas på försöksstadiet. Genomförandet av rambeslutet är ytterligare en del i den prioriterade kampen mot den organiserade brottsligheten. Med gemensamma definitioner och utgångspunkter förenklas det gemensamma arbetet i . Med beslutet skickar också den här församlingen tydliga signaler till de kriminella grupperingar som ägnar sig åt organiserad brottslighet. Jag yrkar således bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) 10 § om mervärdesskattens framtid Föredrogs skatteutskottets utlåtande /11:SkU25 om mervärdesskattens framtid (KOM(2010)695). 20 HANS (S): Mervärdesskatten, eller momsen, är kanske inte världens mest upphetsande skattesats. Vi i skatteutskottet tycker dock att det är en av de häftigaste, bästa och intressantaste skatterna. Momsen är invecklad. Ska det bli några förändringar måste 27 medlemsländer komma överens. Momsen är så krånglig att många ekonomer och jurister lever gott på att försöka reda ut de invecklade reglerna. Momsen har en 40-årig historia. Man kan tänka sig att världen har förändrats . Man kan tänka sig att tekniken har gått framåt och att vårt sätt att leva, resa och vara som människor och medborgare har förändrats . Därför, fru talman, är det viktigt att vi tar en diskussion om det framtida mervärdesskattesystemet som vi alla är beroende av. Företagen upplever att momsreglerna står för av regelkrånglet. Det är inga små saker. Det handlar också om fusket. Man räknar med att av momsen inte kommer in på grund av fusk. I motsvarar det ca . Det finns många anledningar för oss i och i detta parlament att ha synpunkter på grönboken om det framtida mervärdesskattesystemet. Det är intressant, roligt och trevligt att vi i utskottet är helt överens om de förslag på förändringar som vi vill skicka in till kommissionen. Jag vill lyfta upp en speciell och viktig sak som vi har jobbat tillsammans med och där skiljer ut sig från övriga 27 medlemsländer. Det gäller den ideella sektorn, framför allt den samhällsnyttiga ideella sektorn där bland annat idrottsrörelsen, kyrkan och politiska partier ingår. I vårt utlåtande till kommissionen trycker vi på att den ideella sektorn är specifik för och några andra länder. Kommissionen hotar att dra inför på grund av föredragsbrott mot mervärdesskattedirektivet. Det skulle slå hårt mot den ideella sektorn. Det är anmärkningsvärt och förvånande att kommissionen hotar att dra inför för att vi har den ideella sektorn utanför momssystemet som man driver en storskalig kampanj kallad Europaåret för frivilligarbete. Det finns nog inget annat land som har så många medlemmar i föreningslivet som . Det kanske finns ett samband. I står den ideella sektorn utanför momssystemet . Det är inte av ekonomiska skäl utan av förenklingsskäl. I vill vi inte att en föreningskassör i en idrottsförening ska behöva jobba med det krångliga mervärdesskattesystemet. Betänk att företagen säger att av allt upplevt krångel står mervärdesskattesystemet för ! Då är det inte världens smartaste grej att tvinga på föreningskassörer som jobbar på frivilligbasis detta system. Vi har jobbat med detta i skatteutskottet efter bästa förmåga. Vi har haft ett möte med kommissionär Šemeta, som har ansvar för dessa frågor i kommissionen. Vi träffade honom i . Vi följer upp med att vi har bjudit in honom till och skatteutskottet för att resonera om dessa viktiga saker, som vi i skatteutskottet är helt överens om. Detta var några exempel på varför arbetet med grönboken om momsen är viktigt för oss i . Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 21 (M): Detta utlåtande behandlar om mervärdesskattens framtid. Mervärdesskatt, eller moms som det förenklat brukar kallas, är en stor och viktig inkomst för EU:s olika stater, även för . Inkomsten från momsen ökar stadigt, och det gäller att hantera momsen på rätt sätt. EU:s direktiv styr i stor utsträckning hur vi får hantera momsen nationellt. Därför är det viktigt att vi får en bra och funktionell EU-lagstiftning. EU innebär fri rörlighet för varor och tjänster mellan länderna. Det är också ur denna synvinkel viktigt att momslagstiftningen är harmoniserad så att den inte blir ett handels- och konkurrenshinder. Innan skatteutskottet började arbetet med detta utlåtande kallade vi till ett seminarium i frågan. Vi bjöd in företrädare från näringslivet, , Kommuner och Landsting och forskningen för att diskutera detta. Seminariet finns utskrivet, och det kan man hitta i utlåtandet som finns på hemsida om man vill läsa vad som sades. I grönboken är alla riksdagspartier eniga, som nämnde. Det är viktigt att står enigt i de här frågorna så att vi kan påverka EU i det som vi tycker är viktigt. En fråga som vi tycker är väldigt viktig är frågan om moms för den ideella sektorn. EU har krävt att vi inte får låta bli att ta ut moms eftersom det inte är konkurrensneutralt. Man kan undra hur mycket konkurrens den lokala korvförsäljningen på en fotbollsmatch till exempel innebär. Min son spelar bordtennis. Jag var på en match . Där sålde man kaffe och smörgåsar i . Hur många konkurrerar man ut med det? Jag tror inte att man konkurrerar ut någon eftersom inte många har öppet, särskilt inte i närheten av skolans gymnastiksal. Det är viktigt att vi kan hantera frågan och får behålla vår momsfrihet för den ideella sektorn. Den ideella sektorn är stor med oerhört många medlemmar. Många föräldrar arbetar ideellt. Det är små föreningar som inte kan hantera detta. När vi träffade kommissionär Šemeta talade vi om att vara kassör i en ideell förening. Jag var kassör i vår lokala orienteringsklubb . Jag vet inte om jag skulle ha velat hantera moms. Det blir betydligt krångligare. Man ska till exempel vara inne med momsredovisningen , annars blir det avgifter. Vi kan inte tvinga vår ideella sektor att hantera sådant; då får vi inga kassörer. EU borde tänka sig för. Det här kan skapa misstro mot EU. Det vore inte bra. Det vill vi inte. Vi tycker att EU gör mycket som är bra, men det här ska man inte peta i. Ytterligare en fråga som vi belyser är den om elektronisk handel. Vi ser att mervärdesskattesystemet har kommit i otakt med den tekniska utvecklingen. Det är inte svårt att förstå. Utvecklingen av tekniken och alla möjligheter som den innebär har gått rasande fort. ser vi mycket handel via Internet, men även via nya smarta telefoner. Ingen hade väl kunnat tänka sig att vi via telefonen skulle beställa varor och tjänster. Vad kommer att hända ? Det här är en riktigt gränslös handel. Det är därför viktigt att momssystemet anpassas efter det. Ett företag med säte i eller i något annat EU-land som säljer produkter via Internet eller appar i telefonerna ska enkelt kunna leverera till andra länder inom EU utan att riskera dubbelbeskattning med moms. Vi känner till företag som har råkat ut för det i . Det finns olika tröskelvärden för omsättning vid distansförsäljning, alltså när ett land måste momsregistrera sig i köparlandet och betala moms där. De värdena skiljer sig åt. Det är ett spann . Som företag måste man hålla reda på när man måste registrera sig för moms i det ena eller andra landet. Det är krångligt och innebär ett ännu större hinder. Som vi nämner i boken borde vi ha ett system med en enda kontaktpunkt när företag säljer till konsument, så kallad one stop shop. Det finns , men borde utvecklas mer. Det är en relevant förenklingsåtgärd som även är positivt till eftersom det skulle underlätta deras arbete. Böcker och tidskrifter har reducerad moms i tryckt form, men samma bok eller tidskrift i digital nedladdad form beläggs med full moms. Det är definitivt en konkurrensnackdel som man borde se över. var jag på ett seminarium som handlade om E-tjänstehandel. All tjänstehandel, men speciellt E-tjänstehandeln, ökar kolossalt i . Därför är det viktigt att vi ser till att vi åtgärdar de problem som finns. Momsen var ett av de problem som diskuterades. Det finns andra problem, som att det är olika konsumentregler i EU-länderna. Men det får andra utskott hantera. Att åstadkomma ett enklare momssystem mellan EU-länderna för att undanröja konkurrenshinder är, som jag har sagt tidigare, jätteviktigt. Vi tycker också att man ska ha så få undantag som möjligt. måste det finnas möjlighet att ha reducerade momsskattesatser. Ett exempel är reducerad moms på restauranger. Det tror man skulle kunna öka årsarbetskraften med 3 000 på kort sikt och kanske 6 000 på lång sikt. Det är bra att man kan hantera moms på olika sätt. Men man ska ha så få undantag som möjligt och en harmonisering i EU så att handeln fungerar och vi får en större konkurrensneutralitet. Det är bra för . 22 (MP): En diskussion om framtiden för EU:s mervärdesskattedirektiv blir lite teknisk. Man hamnar i diskussioner om ursprungslandsprincipen kontra destinationslandsprincipen, om skattskyldighet och om olika skattesatser beroende på om produkten är i digital eller fysisk form. Det blir lite tråkigt. Eftersom vi är eniga i utskottet i den här frågan ska jag inte trötta åhörarna med de tråkiga tekniska detaljerna. Jag ska i stället ägna mig åt en fråga där vi visserligen är eniga i utskottet, men där vi är oeniga med . Jag är inte helt säker på att följer den här debatten, men om de gör det vill jag att de ska känna att hela riksdag står upp för de svenska folkrörelserna. pratade jag om vikten av att beslut fattas så nära de människor som berörs som möjligt. Det är faktiskt relevant i den här frågan också. Visst finns det vissa gränsöverskridande problem som vi måste lösa tillsammans. Visst kan det finnas en poäng med att EU har ramar för hur de olika medlemsländernas momssystem ska se ut så att det inte blir alltför otympligt att handla mellan länder. När EU börjar lägga sig i om våra ideella föreningar ska betala moms eller inte, tycker jag att man har passerat gränsen för vad som är gränsöverskridande. har en stark folkrörelsetradition. Av tio vuxna svenskar är nio medlemmar i en ideell förening, därtill kommer en massa barn och ungdomar som är aktiva i en rad olika föreningar. Det kan vara den lokala fotbollsklubben, nykterhetsföreningen, rollspelsgruppen eller djurskyddsorganisationen. Det kan vara någon av alla de föreningar som fungerar som mötesplatser för människor med olika bakgrund som har ett gemensamt intresse eller ett gemensamt mål som de arbetar för. Föreningarna är inte bara mötesplatser utan också skolning i praktisk demokrati. Säkert har ni som sitter här i kammaren varit aktiva i en rad föreningar, om inte annat så i politiska partier. Säkert har ni, precis som jag, sett hur man kan växa som människa i en förening när man i ungdomsförbundet ordnar en kurs för sina kompisar. Det är en kick, precis som när man vågar sig upp i talarstolen på riksårsmötet och håller sitt tal för en motion till exempel. Det är en kick som får människor att växa. Man lär sig mycket, inte bara om världen utan också om sig själv. Föreningarna behöver inte bekymra sig om momsfrågor. De betalar moms på det de köper in, precis som vilken privatperson som helst. Men om de säljer en bulle behöver de inte redovisa moms. Det är inte i första hand en ekonomisk fråga. Det handlar sällan om några stora belopp. Det handlar framför allt om att inte belasta föreningarna med krångel. Det är ideella föreningar vi pratar om med människor som jobbar ideellt med något som de inte nödvändigtvis är utbildade för. Även om man inte är utbildad och även om man inte brinner för det måste man ha en kassör i föreningen. När man har tjatat runt är det någon snäll person som ställer upp och som får lite tips av den som var kassör innan som har lärt sig av den som var kassör . Förhoppningsvis tunnas kunskaperna inte ut alltför mycket på vägen. Man kommer ihåg hur det är med debet och kredit. Om man dessutom ska ha koll på ingående och utgående moms och olika momssatser blir det knepigt. Det är ju inte så att folk står på kö för att få bli kassörer det kanske det är i era partier, men så var det inte när jag var aktiv i ungdomsförbundet. slipper de i alla fall krångla med moms. Det är det som vänder sig mot. Om det är något budskap som jag vill skicka med till inför arbetet med ett nytt mervärdesskattedirektiv är det: Låt våra ideella föreningar slippa krångla med moms. Jag har väldigt svårt att se att momsfriheten för de svenska ideella föreningarna skulle vara ett gränsöverskridande problem som kräver ingripande på EU-nivå. Om andra EU-länder vill ha moms på sina ideella föreningar är det upp till dem, men låt våra ideella föreningar få slippa stoppas in i någon sorts momssystem som är anpassat för professionella och vinstdrivande företag och inte för ideella föreningar. Jag yrkar bifall till förslaget i utlåtandet. 23 (FP): Det är sällan ekumeniken står så högt som när det gäller skatteutskottets utlåtande. Alla är eniga. cyklade jag i väg till för att se matchen mellan i Allsvenskan. Det blev 21. Jag köpte en biljett som kostade , varav momsen var 13:92 den är på idrottsarrangemang. Sedan ingick också en serviceavgift på . På den var momsen , alltså . Jag betalade sammanlagt 18:92 i moms. Sedan köpte jag också korv två gånger. Jag frågade om jag kunde få ett kvitto på det. Men det var svårt. Frågan är vilken momssats som gäller när man köper korv på en fotbollsmatch. Handlar det om servering eller mat? Det är en intressant fråga. Jag vill också gratulera eftersom jag i går såg att korvförsäljningen för gick utmärkt när besegrade med 30. Det var kanske lite färre åskådare där. Detta illustrerar ändå att olika inkomster är viktiga för olika föreningar. Det har vältaligt framgått här tidigare att om det är någonting som vi är eniga om i detta utskott är det att den stora svenska ideella sektorn i föreningsverksamhet och så vidare behöver undantas från moms. Jag är glad över att vi alla i utskottet på ett positivt sätt nog har kunnat påverka kommissionären Šemeta när vi besökte honom . Jag vill tacka alla ledamöter i utskottet för goda insatser vid detta möte. Jag tror att det kommer att vara ett utmärkt möte också när vi träffar honom igen. Det finns i detta ekumeniska betänkande några saker som är viktiga att ta med i kammarens protokoll. En viktig sak är hur stort skattebortfallet är om man utgår från de skattesatser som alla EU:s 27 länder har beslutat om. säger att det nuvarande skattebortfallet är ofattbara . Jag förstår inte hur stort detta belopp är. Men det visar möjligen att det finns oerhört mycket att göra för att skärpa tillämpningarna. Men då måste man göra det som inte minst var inne på när det gäller dessa stora frågor, till exempel hur man behandlar ett problemområde som rör internationell handel med tjänster. Det är viktigt att vi får en harmonisering. är det i grund och botten 27 olika system, och det görs olika tolkningar av både vad som ska beskattas och var det ska ske. Vi är alla eniga om att det här behövs nya regler för alla de internationella skatteavtal som vi har ingått. De gäller inkomstskatt och information men inte momsen. Här behövs det enligt mitt förmenande en samordning på europeisk nivå. Jag ska ta upp två saker till. En sak gäller det förhållandet att posten i är undantagen från moms. Detta undantag vill vi ha bort, vilket vi har skrivit tydligt här. Detta är lite konstigt. Posten var en stor inkomstkälla. Men posten eller utbyte av meddelanden över huvud taget har fått så många nya former genom elektronik och så vidare. Att undanta just posttjänster från moms förefaller därför mycket obsolet. Allra sist ska jag ta upp företagen. Det behövs nya regler, bestämmelser, blanketter och så vidare för att minska administrationskostnaderna. Utskottet skriver att ett förenklat uppbördssystem kan underlätta för både näringsidkare och skatteförvaltningen. Möjligen är det på det sättet att just skatteförvaltningarna komplicerar detta mycket genom att inte ha en tillräcklig samordning och inte ha enklare regler för hur man ska redovisa. Då skulle skatteinkomsterna kanske kunna ökas via momsen utan att skattesatserna höjs. Tyvärr har en mycket hög moms . Det är högst i , och det finns anledning att återkomma till att en sådan hög skattesats bidrar till att locka till fusk med skatten. 24 (C): Det blir förstås en del upprepningar när man är den femte talaren. Men upprepningar bekräftar enighet i denna fråga. Jag instämmer i vad alla tidigare talare har sagt och förmodligen också i vad de talare som kommer efter mig säger. om mervärdesskattens framtid är ett första initiativ. Det är det första i raden av trevande försök att göra någonting åt momsfrågorna. Politiskt är vi helt överens om syftet. Syftet är att undvika dubbelbeskattningar och undvika momsfusk och skatteupplägg, vilket åsidosätter ärlig konkurrens och minskar statens inkomster. Det finns en ambition att förenkla handel mellan länder, förenkla och minska regelbördan för företagen och bredda och stabilisera skattebasen. Så långt är vi verkligen överens. Sedan har vi även en rad gemensamma frågetecken på områden som bör utredas och övervägas ordentligt. Där är vi kanske lite mer tveksamma till det som vi har sett men där vi givetvis också vill vara med och påverka. Det är bland annat frågan om att momsbelägga offentlig sektor. Den känns inte helt självklar. Men det som känns viktigt i den frågan är att neutralisera momsen mellan verksamheter som utförs i både offentlig och privat regi och att jämna ut villkoren för dessa verksamheter. Där vi definitivt är angelägna om att gemensamt uttrycka en svensk åsikt och där vi är tveksamma till EU:s inblandning gäller förslaget om den ideella sektorn, alltså föreningar, trossamfund, stiftelser. Det är en fråga som engagerar hela svenska folket, från ung till gammal. Här handlar det om socialt arbete och engagemang och biståndsarbete. Det berör kulturfrågor, och det berör föreningar som jobbar för mänskliga rättigheter och föreningar som jobbar med miljöfrågor och har ett miljöengagemang. Det kan handla om utbildning och studieförbundsverksamheter som, precis som sade, sker genom att man är föreningsansluten och växer inom föreningen. Det är en social och mänsklig dimension som är otroligt viktig för ett samhälles utveckling. Sedan har vi också idrottsföreningarna med de små knattelagen och de något högre divisionerna där vi har bekymret om vi ska lägga på dem en extra börda att redovisa moms i alla sammanhang då pengar går in och ut. I dessa frågor har vi ett stöd från och från finansminister .