prot · GY0983 · 2011-04-06 00:00:00 — I socialförsäkringarna finns ju en inkomstbortfallsprincip som vi i det politiska i mycket hög grad är överens om. Att man inte individuellt skulle kunna pröva inkomstförluster även för barn förstår jag inte. Däremot förstår jag att det är förenat med mycket stora svårigheter om barn exempelvis i tre- till fyraårsåldern skadas. Skadas man uppåt tonåren och när man är närmare är det inte så svårt. som advokat har jag handlagt ett antal sådana ärenden som varit i där antaganden gjorts om framtida inkomstförluster. Jag har inte sett att det varit några speciella svårigheter i det avseendet utan tycker att det fungerar bra som det är just . hanterar sådana här ärenden på ett mycket bra sätt. Slutligen ska jag säga några ord om insolvensrätten en fråga som också finns med i betänkandet dock utan att upprepa vad vi här talat om. när jag kom till stod det i verksamhetsplanen för att en översyn skulle göras av utsökningsbalken, av utmätningsförfarandet. Så stod det alltså 2002. Sedan gick år utan att något hände. Men 2007 tillsattes . Därmed hände i alla fall någonting på området. blev man hos lite otålig och började göra en hel del egna utredningar och lägga fram förslag i många fall mycket bra förslag och även mycket bra rapporter. Även om det går långsamt händer successivt saker och ting beträffande hela insolvensrätten. Förutom det vi avhandlat beträffande skuldsaneringen kommer i en närtid förändrade regler om löneutmätning, något som jag tycker är mycket angeläget. Det kommer också förändrade regler om hur egendom ska försäljas i samband med utmätningar, och arbetar med slutbetänkande, framför allt om företagsrekonstruktioner och ackord frågor som också är angelägna. Naturligtvis kan man ibland bli lite otålig. Men personligen har jag förståelse för att vi får ta frågorna stegvis, på det sätt som regeringen nu gör. Jag hoppas att vi får en helt modern insolvensrätt i likhet med vad många länder i har åstadkommit. Vi i är lite sena, men det finns all anledning att tro att vi kan komma i kapp och få moderna regler på området. 42 (MP) replik: är en ledamot som har hög integritet, som formulerar sig mycket väl och som man med stor behållning lyssnar på en ledamot som jag tycker på ett mycket bra sätt kan kommunicera politik. Därför skulle jag vilja ställa en fråga som jag tidigare ställt. Det har gått så jag skulle vilja veta om inte tycker att det är dags att börja fundera på om detta med att kommunicera obegränsat ansvar och de 12 miljarderna är ett problem. Är det inte dags att börja fundera på ett bättre sätt att beskriva den lagstiftning vi har på området? Det är min enkla fråga. 43 (FP) replik: Jag ställde mig bakom den lagändring som vi genomförde och har inte haft anledning att fundera vidare på om förändringar ska göras. Man kan alltid diskutera om beloppet i sammanhanget är rätt. Vad jag däremot funderar ganska mycket över är frågan om ansvarsgenombrott, alltså om man ska kunna ålägga en ägare ansvar för en verksamhet även om den bedrivs i aktiebolagsform. Där är jag av uppfattningen att jag absolut inte tycker att vi ska gå längre än vi redan har gjort i svensk lagstiftning. Vi borde snarare gå åt det andra hållet och vara rädda om aktiebolagsformen. Sedan förstår jag att tycker att kärnkraftverken är en speciell angelägenhet som kanske kräver speciell lagstiftning, men jag har inga funderingar på att göra några förändringar i förhållande till den lagstiftning vi fick på plats . 44 (MP) replik: Med detta svar när det gäller tankarna kring ansvarsgenombrott blir det för mig ännu märkligare att , som jag tycker kommunicerar politik så väl, inte ifrågasätter begreppet obegränsat ansvar. Just inom de verksamheter som ofta refererar till här i talarstolen, sina tidigare verksamheter, har jag svårt att förstå hur man kan använda begreppet obegränsat ansvar med en lagstiftning som så klart och tydligt anger en beloppsgräns. Den står i euro i lagstiftningen, åtminstone i det beslut vi tog . Det jag är intresserad av är att kommunicera politiken. Hur kan man koppla obegränsat ansvar till ett fast belopp? 45 (FP) replik: Det går naturligtvis inte ihop att som man talar om obegränsat ansvar sätta ett belopp i sammanhanget. Med obegränsat ansvar menar man dock i detta sammanhang, om jag kommer ihåg rätt, att ägaren till ett kärnkraftverk svarar med all sin egendom för den skada som kan uppstå. Då blir det obegränsat. Beloppet kan jag nu inte erinra mig riktigt hur man kom fram till, men det är speciellt för kärnkraften. Jag måste alltså erkänna att jag inte till fullo kan besvara fråga. 46 PER LODENIUS (C): I betänkandet vi nu debatterar behandlar civilutskottet totalt tolv motionsyrkanden. Inte helt ovanligt präglas detta motionsbetänkande från civilutskottet av en ganska spretig läggning, vilket är en utmaning när man ska debattera. Jag tänkte dock koncentrera mig på två av rubrikerna i motionsbetänkandet. I motionsyrkandet om trafikskadeersättning till barn begärs ett tillkännagivande om att se över frågan om trafikskadeersättning till barn och att sådan bör utgå med ett schablonbelopp, eller att det på annat sätt säkerställs att alla barn behandlas lika. Det framhålls att barn som skadas i trafikolyckor ersätts av försäkringsbolagen utifrån den beräknade framtida inkomsten. Jag kan till viss del sympatisera med motionen men erkänner att det är en knivig fråga. Å ena sidan anser jag att det är viktigt att värna den nuvarande principen om ersättning av inkomstförlusten. Å andra sidan är det mycket viktigt att vi undviker godtycklig särbehandling av just trafikskadade barn. Kärnan i problemet ligger i att vi faktiskt inte på ett rättvist sätt kan räkna ut hur inkomstförlusten kommer att se ut för ett barn eller en ungdom som råkar ut för en allvarlig olycka. Den som skadas vid en trafikolycka har rätt till ekonomisk ersättning från en obligatorisk privat trafikförsäkring. Ersättningen omfattar den inkomstförlust som kan drabba den skadade till följd av att man inte kan inbringa samma inkomst som före olyckan. Den skadades rätt till ersättning är alltså inte begränsad till något schablonbelopp, utan ersättningen ska fullt ut täcka förlusten. Rättvisan i systemet ligger i att den drabbade har rätt till full kompensation för sina förluster. Exakt hur inkomstförlusten ska beräknas finns inte beskrivet i trafikskadelagen eller i skadeståndslagen, utan det är upp till de rättstillämpande myndigheterna. När barn skadas i trafiken kan det dock uppstå situationer där det framtida inkomstbortfallet ska beräknas utifrån barnets förutsättningar och förmodade val i livet. Principen om inkomstbortfall när det gäller barn är som vi nog alla kan förstå mycket svår att tillämpa. Vilket yrke barnet skulle ha valt om det inte skadats är ju i praktiken helt omöjligt att avgöra. I förarbetena till de lagar som gäller sägs tydligt att man inte ska ta hänsyn till den sociala närmiljön när ersättning beslutas. Det är upp till de rättstillämpande myndigheterna att hantera detta. I de flesta fall baseras ersättningsnivåer på någon form av förväntad genomsnittsinkomst. Men vi vet också att i vissa fall kan anta att det skadade barnet skulle ha kunnat få en högre inkomst än genomsnittet. Då kan också ersättningen landa på en högre inkomstnivå. Jag kan vara tveksam till att vi i ska ha en princip om individuell prövning av ett barns inkomstförlust gällande trafikskadeersättning. bedömer ersättningen efter den sociala miljö som barnet växer upp i är vi naturligtvis inne på fel väg. Regeringen arbetar med frågan kring trafikskadeförsäkringen. Jag vill inte föregripa det arbetet utan ser fram mot resultatet av beredningen och vad detta resultat kommer att ge. Som Centerpartist och anhängare av Alliansens energiöverenskommelse vill jag också kommentera skadeståndsansvaret vid radiologiska olyckor. Frågan är ju högaktuell i dessa tider när kärnkraften visar sig från sin allra värsta sida. fick mycket kritik när vi gick med på att våra tio befintliga kärnreaktorer får ersättas, men det är också under förutsättning att elbolagen inte får statliga subventioner och får ett kraftigt utökat skadeståndsansvar. Jag har länge tillhört dem som tycker att reaktorägarnas ansvar för kärnkraftens risker kraftigt behövt skärpas och tydliggöras. Den som har ansvar för en verksamhet ska också svara för verksamhetens miljökostnader. Jag välkomnar därför den utveckling som sker med införandet av ett så kallat obegränsat skadeståndsansvar. hade reaktorägarna låga krav på att garantera ersättning vid olyckor, men sedan antog den nya lagen om ansvar och ersättning vid radiologiska olyckor har vi tydliggjort ansvaret för kärnkraftens risker. Den nya lagen innebär bland annat att det har införts ett så kallat obegränsat ansvar för innehavare av kärntekniska anläggningar, utan någon finansiell begränsning. Ansvaret vid en reaktorolycka blir strikt och obegränsat, det vill säga gäller utan förbehåll och för samtliga tillgångar hos reaktorägarna. Det ställs dessutom krav på finansiella säkerheter för , men detta utgör alltså ingen gräns för ansvaret. Tvärtom kommer till exempel det nya kravet om att reaktorägaren ska vara förmånstagare för sakförsäkringen att frigöra större belopp än så för att ersätta skador för samhället. Det obegränsade ansvaret är en viktig framgång för . Det utgår från den miljörättsliga principen att förorenaren betalar, det vill säga att anläggningshavaren i ökad utsträckning får bära sina kostnader. Det ger en tydlig signal till industrin att det inte finns någon gräns för när det ekonomiska ansvaret efter en olycka upphör. Därigenom skapas också ytterligare drivkrafter för säkerhetsarbetet inom kärnkraftsindustrin. För skadelidande i händelse av en allvarlig olycka innebär förslaget att de utöver den finansiellt säkerställda ersättningen även kan få ersättning från anläggningshavarens övriga tillgångar. Införandet av ett obegränsat ansvar i innebär också till viss del en harmonisering mellan , och av förutsättningarna på den nordeuropeiska elmarknaden. Det tyska så kallade ansvarsgenombrottet, som motionären vill införa i , är inte kopplat till ansvarsbeloppet utan till om dotterbolaget kommer på obestånd. Den svenska aktiebolagslagen tillåter inte att detta obegränsade skadeståndsansvar överförs direkt till moderbolaget, vilket är vad ett ansvarsgenombrott skulle innebära. I tidigare utredningar och diskussioner har det heller inte ansetts nödvändigt att införa en särlagstiftning just för kärnkraften när det gäller det aktiebolagsrättsliga perspektivet. I utredningen som föregick den nya lagen om skadeståndsansvar har det inte heller förordats något införande av bestämmelser om aktiebolagsrättsligt ansvarsgenombrott för att säkerställa anläggningshavarens ekonomiskt obegränsade ansvar. Med den nya lagen får ansvarsregler med högre krav än i de allra flesta andra kärnkraftsländer. Med det vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna. 47 (MP) replik: Jag har ställt frågor till de två tidigare företrädarna för partierna i regeringskoalitionen och dem som är ansvariga för den lagstiftning vi har när det gäller ersättningsvillkoren vid en eventuell kärnteknisk olycka i . Jag vill därför ställa frågan även till Per Lodenius om det inte är så att den period som har gått det är inte riktigt och kanske framför allt i skuggan av den olycka som har hänt i gör att man kan börja fundera över formuleringen obegränsat ansvar. Hur kommunicerar man det när ansvaret ändå så tydligt är begränsat? säger man att det är obegränsat för reaktorägaren, men som jag redogjorde för i mitt anförande har vi ju ett ägarbolag i var och en av de tre kärnkraftsanläggningarna, om vi nu håller oss till dem i diskussionen. Det finns andra kärntekniska anläggningar, men låt oss hålla oss till dessa i första hand. Dessa bolag har inte andra tillgångar än just reaktoranläggningen, som efter en olycka inte torde ha något större värde. Andra tillgångar är det som ska säkerställas antingen försäkringsvägen, som Per Lodenius påpekade, eller på något annat sätt. Det ska garanteras av någon, försäkringsbolag eller ägarna. Det är ändå begränsade möjligheter till ersättning. När vi vet att skillnaden mellan de här beloppen och dem som är aktuella är så oändligt stor tycker jag att begreppet obegränsat ansvar är väldigt märkligt. 12 miljarder eller i någonting i den storleksordningen, säger man, och det kanske finns andra tillgångar i företaget. Men när det handlar om hundratals miljarder i verkligheten tycker jag att det är märkligt. 48 PER LODENIUS (C) replik: svarade till viss del själv på sina frågor. Att ansvaret vid en reaktorolycka blir strikt och obegränsat innebär att det gäller utan förbehåll och samtliga tillgångar hos reaktorägaren. Då finns det ett krav på att det ska finnas säkerhet på , men det kan finnas mer tillgångar än så. Precis som tar upp kommer det nya kravet att reaktorägaren ska vara förmånstagare för sakförsäkringen. Då kommer det att frigöras ännu större belopp för att ersätta skadorna i samhället. På det sättet finns det ingen begränsning eller inget tak för vad ersättningarna ska kunna bli. Återigen: Det här gäller för säkringarna, och det finns ett krav på finansiella säkerheter på . Men det kan finnas bra mycket mer tillgångar att ta till i det här fallet. Det innebär att reaktorägaren, företaget som har kärnkraften, har väldigt stora krav på sig. I princip är det obegränsat, det finns inget tak för vilka krav som vi ska kunna ha på att de ska kunna ersätta vid en olycka. 49 (MP) replik: Det är ett mycket märkligt resonemang att det inte skulle finnas något tak på tillgångarna när taket är 12 miljarder. Det handlar om en oerhörd diskrepans mellan de summor som vi talar om i samband med en olycka av något slag och de här beloppen. Att då använda begreppet obegränsat ansvar tycker jag är märkligt. Jag tänker avstå från att ställa samma fråga till den sista av representanterna för de fyra partierna. Jag vill bara säga att jag tycker att det är beklagligt att ni inte har funderat över att ändra formuleringen till något mer smakligt. Jag tycker att det är sorgligt att politiker försöker slå blå dunster i allmänhetens ögon genom den typen av ordval. När det gäller det faktum att man i har ett belopp som är dubbelt så stort och det här ansvarsgenombrottet kan vi diskutera vad det i praktiken innebär, men de flesta bedömare som jag har hört tala om de här sakerna anser att ansvarsgenombrottet i garanterar oändligt mycket större resurser vid en eventuell olycka och att situation i är helt annorlunda än här. Att det skulle råda någon sorts marknadsneutralitet mellan och som elproducentländer är inte alls vad aktörerna på marknaden själva anser. Jag tycker att det här är sorgligt, och det är bara att konstatera att det tydligen tar för partierna på regeringssidan att inse att ordvalet inte är särskilt lämpligt. 50 PER LODENIUS (C) replik: Jag tycker att det är en intressant debatt. När vi skärper kraven på ägarna av kärnkraftsanläggningar och när vi ger dem ännu större ansvar tycker att det är märkligt. har stöttat de övriga vänsterpartierna i den politik som den tidigare socialdemokratiska regeringen har drivit och där man inte kommit fram på det här området. har vi lyckats få fram en, som jag tycker, jättebra lag. Det handlar om att reaktorägarna är de som har ansvaret vid en olycka. Sedan hoppas jag och tror att vi med den nya överenskommelsen inte kommer att få så mycket mer ny kärnkraft, utan vi satsar på förnybar energi. Men kärnkraften kommer att finnas kvar inom en överskådlig framtid, och vi har med de nya lagarna gett reaktorägarna ännu större ansvar vid en eventuell olycka. 51 (KD): Det är positivt att notera att det finns ett antal lagförslag under bearbetning i som kommer att besvara många av de motioner som behandlas i betänkandet, dock inte fråga. Trots att oppositionen har dragit ned mycket på resurser finns där en ambition att ständigt förbättra för medborgarna. När nu detta är sagt tänker jag gå in lite närmare på ett par av motionerna. Vi ser att utsökningsrätten som en del av insolvensrätten är under bearbetning. Vi har pratat insolvensrätt . När det gäller kronofogdens försäljning av utmätt fast egendom är det i undantagsfall så att den säljs under hand, i annat fall säljs den på offentlig auktion. Här finns problem då man inte kan nå en tillräckligt stor marknad för att få en korrekt marknadsprissättning. Därför är det positivt att ser över den lagstiftningen. Förhoppningsvis kan vi få lite modernare säljmetoder även i fråga om utsökningsrätten. Det andra som jag vill lyfta fram berör löneutmätning gällande föräldrar som har delad vårdnad och den ene är bidragsskyldig. Det har varit problem vid löneutmätning för dessa att ha råd att umgås med sitt barn. Här ser på möjligheten att öka levnadsutrymmet för den förälder som inte har barnet boende hos sig. Det ser vi positivt på. En stor fråga som berör en hel del gäller de bilmålvakter som har funnits. En person har fått stå som ägare för någon annans bil och kanske inte betalat vare sig parkeringsavgifter eller fordonsrelaterade skatter och avgifter. Det finns exempel där man har haft flera miljoner i obetalda böter utan att har kunnat göra någonting åt det. Det som är intressant här är att nu kan kronofogden lösa in egendomen som pant för böterna. Det kommer att bli ett relativt kort tidsförlopp för att det ska kunna verkställas. Vi ser fram emot att få bort det här ofoget i samhället. Slutligen: En viktig fråga som jag uppmanar att följa gäller information vid försäkringsfall. Det finns risk att en försäkringstagare eller dennes dödsbo när det gäller livförsäkring går miste om ersättningen som man har inbetalt till försäkringsbolaget . Det finns ingen absolut informationsplikt för försäkringsbolaget, trots att vi har alldeles ypperliga datasystem och så vidare. Det borde vara ganska enkelt. Jag anser att det är viktigt för att noga följa den nya försäkringsavtalslagens utveckling. Med dessa ord tillstyrker jag förslaget i betänkandet och yrkar avslag på samtliga motioner. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) 11 § Skattefrihet för alkolås i förmånsbilar Föredrogs skatteutskottets betänkande 2010/11:SkU29 Skattefrihet för alkolås i förmånsbilar (prop. 2010/11:58). 52 (M): Jag vill börja med att yrka bifall till skatteutskottets förslag till beslut i betänkande SkU29, Skattefrihet för alkolås i förmånsbilar. har en lång tradition av att värna en hög trafiksäkerhet, vilket är naturligt i ett land med stora avstånd och en lång, kall och mörk vinter. Våra svenska biltillverkare var tidigt ute med bilbälten fram och bak. Vi var tidigt ute med krav på påslagna halvljus . Och våra biltillverkare var också tidigt ute med såväl krockkuddar som antisladdsystem. Glädjande nog är de flesta nya bilar som säljs också utrustade med just antisladdsystem. Vi har också en stor bilpark med dubbdäck i , vilket är bra för trafiksäkerheten. Vi vet att det är högre risk att omkomma i en trafikolycka med andra däck än dubbdäck. Men, fru talman, det hjälper inte med tekniska hjälpmedel och bra utrustade bilar om vi har berusade förare som inte framför fordonet på ett trafiksäkert sätt. Bakgrunden till dagens beslut är att , i enlighet med skatteutskottets förslag, gav regeringen till känna att alkolås som är monterade i förmånsbilar inte skulle påverka värdet av bilförmånen. Ett stort antal personer i dör eller skadas allvarligt i alkoholrelaterade trafikolyckor, så det är viktigt att få bort alkoholpåverkade förare från våra vägar. Ett steg i den riktningen är att förse fordon med alkolås. Och mina moderata kolleger i skatteutskottet, och , har under förra mandatperioden tillsammans med andra ledamöter i den här kammaren drivit frågan hårt på många sätt och vis för att få det här beslutet i hamn. I propositionen föreslår regeringen att alkolås undantas från extrautrustning som höjer förmånsvärdet vid beräkningen av värdet av bilförmån. Förslaget är en del i strategin för att stimulera till en ökad acceptans och användning av alkolås. Enligt regeringens bedömning, som finns beskriven i propositionen, kommer åtgärden att öka både företagens och de anställdas intresse av att ha alkolås i sina förmånsbilar genom att man inte behöver betala förmånsvärde för alkolåset som är en trafiksäkerhetshöjande åtgärd. Att vi får fler nya bilar som utrustas med alkolås betyder också att när tjänstebilar byts ut kommer fler begagnade bilar med alkolås ut på den svenska bilmarknaden. Det är viktigt att vi har bilförare som inte är påverkade av alkohol. Det här är ett bra första steg för att se vilka effekter vi kan få av alkolås i tjänstebilar. I och med dagens beslut tar vi nu bort ett hinder för arbetsgivare att installera alkolås som en standardutrustning. finns det över 50 000 yrkesfordon med alkolås på våra vägar, och antalet ökar snabbt. I och med beslutet i kommer det att bli ännu fler fordon som på frivillig väg utrustas med alkolås. Självklart får vi fortlöpande följa utvecklingen för att se om det finns andra åtgärder som måste till för att få ned rattonykterheten i . Men beslutet är ett steg i rätt riktning. I och med det kommer vi att få ökad trafiksäkerhet i . 53 (FP): Efter anförande, som jag kan instämma i till , finns det egentligen inte mycket att säga. Dock ska jag ta upp tiden något. var jag i och blev där fördröjd av att taxichauffören först måste starta sitt alkolås. Det tyckte jag var alldeles utmärkt, för då visste jag att jag fick åka med en icke berusad chaufför, och det är en sak som jag gärna kan betala för. nu i skatteutskott har jag varit med om att vi har gjort principiella nya saker i skatteutskottet. Det första var när vi bröt ut fastigheter ur kapitalbeskattningen. Det här är . Och jag hoppas att det kan bli en tredje gång, som jag inte ska återkomma till just , där man byter skatteprincip, för det är exakt vad man gör i det här sammanhanget. beskattades all säkerhetsutrustning som inte var obligatorisk som förmån. Det är ett principiellt väldigt viktigt och nytt steg som vi tar , att en säkerhetsanordning inte längre betraktas som en förmån. För lite kom det till någonting som heter säkerhetsbälte. En del kallade det för skrajsnöre . Det var också någonting som inte var obligatoriskt från början, men har detta blivit obligatoriskt. Och det finns många andra saker som vi nu tycker är självklara som obligatoriska säkerhetshöjande åtgärder som inte har varit det från början. Jag är helt övertygad om att på nya bilar dröjer det inte innan det kommer att vara absolut obligatoriskt att inte bara ha bromsar, som vi har men som inte fanns från början utan också alkolås. När man tittar på all den extrautrustning som man kan ha kanske inte läderklädsel eller särskilt fin lack och så vidare tillhör det som ska vara skattefritt. Men många andra saker som är förmånsbeskattade har faktiskt samma karaktär som alkolåset. Till exempel tycker vi att airbag är en lyxutrustning. Jag kan inte tycka det, utan jag är övertygad om att airbag kommer att vara obligatoriskt i varje bil om . är det förmånsbeskattat. Däremot tror jag aldrig att till exempel tonade rutor kommer att bli obligatoriskt i en bil. Vad har hänt på prisområdet när det gäller alkolås? Den här frågan började drivas i något . Jag vill gärna nämna att och förra mandatperioden motionerade ganska flitigt om alkolås. Jag tror inte att det har varit någon partiskiljande fråga, utan frågan har egentligen varit hur man ska hantera frågan rent skattetekniskt, för jag tror att vi alla vill ha detta. Men man ser nu att priserna på alkolås är på väg dramatiskt nedåt. De har tidigare förmånsbeskattats med , vilket är ganska mycket när man dessutom lägger arbetsgivaravgifter ovanpå detta. Det har varit avhållande, vill jag påstå, för att installera alkolås. Men vid det här laget kan man hos en firma som köpa ett betydligt billigare alkolås. Och jag är övertygad om att det kommer att bli fler framöver.