prot · GZ0946 · 2011-12-12 00:00:00 — Det är egentligen inte så att vi har släppt kritiken på tidsgränser, Finn . Så är det inte. Men vi ser ju att systemet inte fungerar i grunden. Jag träffade två företagare som jobbade med rehabiliteringsinsatser för enskilda individer. De var allvarligt bekymrade för att tidsgränserna snarare sätter upp hinder än hjälper människor att komma tillbaka. Vi behöver ett helt nytt socialförsäkringssystem. 95 (FP): Låt oss gå tillbaka till mitten av , före valet . Då kan man säga att debatten om sjukförsäkringen handlade om två stora huvudfrågor. Den första frågan var: Hur ska vi kunna hjälpa tillbaka fler människor från dessa långa, passiva sjukskrivningar? Hur ska vi minska antalet som blir förtidspensionerade på löpande band? För som gick utan stöd och åtgärder fick människor allt svårare att komma tillbaka till arbetet. En annan fråga som började debatteras då var frågan om felaktiga utbetalningar och fusk, som man tidigare inte hade uppmärksammat. Den reform som sedan kom och genomfördes under alliansregeringen har utan tvivel gett ett positiv resultat. Det är helt uppenbart att fler människor nu har hittat en snabbare väg tillbaka till ett aktivt liv och att sjukskrivningstiden har förkortats rejält. Det beror framför allt på att rehabilitering, arbetsträning och andra aktiva åtgärder sätts in mycket tidigare än förut. Skillnaderna mellan länen i har minskat, och kopplingen till hög eller låg arbetslöshet har också minskat. Det finns tidsgränser, som är ett nyckelord som vi hör mycket. Och det är inte någon vantolkning av en eller av utredning när vi säger att införandet av tidsgränser var någonting som många debattörer talade om , 2006 och 2007. hade tidsgränser även i det gamla systemet jag tror att det var sju eller nio stycken. Men de användes inte, och ingen människa tänkte på dem. Bland annat har i en rapport kommit fram till att just tidsgränserna har lett till en aktivare sjukskrivningsprocess. Därför säger jag än en gång till och till övriga oppositionen: Glöm inte alla dessa människor som snabbt fördes över till ett passivt liv utanför arbete och social gemenskap! Glöm inte alla dem som inte fick någon rehabilitering på månader eller år! Och glöm inte att 140 människor förtidspensionerades när det var som värst! När allt detta är sagt ska jag säga att alla reformer behöver justeras. Särskilt i stora reformer upptäcker man förr eller senare vissa brister. Sedan den stora sjukförsäkringsreformen genomfördes har det kommit uppgifter om att en del människor har kommit i kläm. Det har inte handlat om många, men det räcker för att vi inte ska kunna blunda för det. Vi från sida blev övertygade om att det behövdes några små men viktiga förändringar som är nödvändiga för att sjukförsäkringen ska få en rimlig balans mellan aktiv rehabilitering och trygghet. Regeringen gjorde också mycket riktigt en översyn av sjukförsäkringsreglerna , och i budgetpropositionen finns nu en del förslag till förändringar som ska gälla från och med årsskiftet. För mig är kanske tre förändringar de allra viktigaste. Det första är att det blir möjlighet till mer individuell prövning när en person prövas mot arbetsmarknaden, särskilt , vid den gränsen. Det ska inte vara några fall där personer som inte alls har någon glädje av sin arbetsträning ändå skickas dit. Det blir tydligare sagt . Det andra som för mig har känts väldigt viktigt är att de som tidigare hade så kallad tillfällig sjukersättning, de nollklassade, som alltså inte hade någon sjukpenninggrundande inkomst, inte heller i det gamla systemet, om de lämnade sjukersättningen nu får en ersättning inklusive boendetillägg som är i ungefär samma nivå som deras tidigare sjukersättning. Det tredje, som också är mycket viktigt, handlar om att vi går vidare och samarbetar med Arbetsförmedlingen. Det handlar om ett samarbete mellan Arbetsförmedlingen och och inte minst om att man får möjlighet till arbetsintroduktion och så vidare tidigare under sjukskrivningsprocessen och även man är sjukförsäkrad och har sjukpenning. Det är tre viktiga förändringar. Sedan finns det en del annat. Det här är förändringar som vi från välkomnar, och vi gör det med insikten om att det är komplicerade frågor när det handlar om sjukskrivning. Ingen ska tro att vi någonsin kan hitta regler där det aldrig uppstår några konflikter. Det blir så. I den mediala bilden väljer man ofta att skarpt visa någonting som engagerar, och det är viktigt. Vi behöver det för att kunna svara på frågor. Men ska vi vara medvetna om att all lagutövning naturligtvis alltid är en brytning mellan vad en myndighet eller ett lagstiftande organ anser och vad den enskilde anser. Men vi hörde här om statistiken vad gäller prövningar . 55 000 människor hade varit sjukförsäkrade . Man undersökte dem . Det visade sig att det var som helt enkelt ansågs vara så friska att de kunde prövas mot arbetsmarknaden. Men det är ingen större mängd. Det är också bra att regeringen nu lyfter fram behovet av att ska ge bra service, tydlig information och bra och personligt bemötande. Jag och och många andra var mycket bekymrade över hotet om att lägga ned servicekontoren. De fungerar bra. Det personliga mötet är viktigt. ser vi i budgeten att regeringen avsätter extra och ger ett tydligt uppdrag till att behålla personlig service och möjlighet till personliga möten och att inte genomföra den planerade nedläggningen av servicekontor. Vi vet också att nu arbetar, både ledning och kassan som helhet, mycket aktivt med att förstärka förtroendet, inte minst gentemot kunderna, om man uttrycker sig så. Det handlar om fler personliga möten, bättre information och så vidare. Jag är, som sagt, övertygad, herr talman, om att de förändringar vi har gjort tidigare och även de förändringar vi gör leder till en bättre balans i sjukförsäkringen. Vi kommer från mitt partis sida alltid att följa utvecklingen noggrant och alltid att vara beredda att föreslå ytterligare förändringar om så krävs. Vi vill ha en sjukförsäkring man kan lita på. Som vi har hört arbetar en parlamentarisk utredning med framtidens socialförsäkringar. Förhoppningsvis kan vi där nå en bred samsyn, så att människor får en långsiktig trygghet och vet vad de kan förvänta sig av sjukförsäkringen. Förhoppningsvis blir det en bredare enighet, ungefär som vi har när det gäller pensionssystemet. har vissa utgångspunkter i den. Vi tycker att socialförsäkringar är oerhört viktiga i välfärdsbygget. Vi tycker att det är viktigt att socialförsäkringar jämnar ut risker, skyddar mot inkomstbortfall och omfattar alla. Man kan säga att skillnaden mot en privat försäkring är att alla får samma rätt till skydd. Likheten bör enligt oss vara att det finns ett samband mellan vad du betalar in och vad du kan få tillbaka. Det är också väsentligt att de allra flesta inkomsttagare som betalar in försäkringsavgifter får ett inkomstskydd när de blir sjuka eller arbetslösa. Därför vill vi i den här parlamentariska gruppen ha en seriös diskussion om att höja taken i sjukförsäkringen. Vi tycker också att det är angeläget, även om det inte tillhör vårt utskott, att införa en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Den reform som sjösattes under förra mandatperioden var, som sagt, i grunden rätt. Att nu börja tala om att ta bort tidsgränserna och så vidare, som Socialdemokraterna och övriga oppositionen gör, är en väg tillbaka till de här långa passiva sjukskrivningarna. Vi får inte glömma jag säger det en gång till att fler människor får hjälp snabbare och att alla inblandade aktörer är aktivare . Vi ska fortsätta att bygga broar som för människor tillbaka från sjukskrivning till aktivt liv. Därför yrkar jag avslag på de reservationer som finns och bifall till förslaget i betänkandet. (Applåder) I detta anförande instämde och (båda M) samt (C). 96 (S) replik: Jag har två frågor till . Jag noterade att argumenterade för att man ska vara skyddad mot inkomstbortfall och att det är viktigt för legitimiteten i försäkringen. har , i alla fall, värnat standardförsäkringar. Men det gör man inte längre. gör man det inte ens i ord, och man gör det definitivt inte i handling. Det första man gjorde när man kom i regeringsställning var att man sänkte taken för 1,7 miljoner löntagare, vilket gör att lärare, civilingenjörer, sjuksköterskor och många andra får kraftigt sänkt sjukförsäkring och hänvisas till att ta privata eller avtalsvisa försäkringar. säger att det här är någonting som de pratar om inom alliansgruppen. Ni kan prata hur mycket ni vill, men min fråga är: Är det över huvud taget troligt att vi kommer att få se förslag om höjda tak från allianspartierna och den här regeringen ? Sedan noteras det att vi hade en diskussion om oskälighetsbegreppet, det som drevs igenom förra gången satt i utskottet, under två . Då kom det undantaget att omfatta några få personer. I säger : Dessutom ska ingen sjuk skickas till Arbetsförmedlingen om personen i fråga är sjuk eller om det på annat sätt förefaller oskäligt. Min fråga är om detta är rätt återgivet i och om mot bakgrund av det ställningstagandet har någon uppfattning om hur många som kommer att omfattas av de nya oskälighetsregler som ni tycker är så angelägna och som kommer att omfatta så många? Kan jag få ett förslag på hur många det skulle kunna vara? Är det fem, tio, tjugo eller några hundra? 97 (FP) replik: Jag tänker inte ge mig in på att spekulera om hur många människor det kan röra sig om. Jag är varken läkare eller statistiker, och jag tror att också förstår att jag inte kan stå här och säga en siffra. Det viktiga är att vi får ett förtydligande av att människor inte ska föras över till arbetsträning och arbetslivsintroduktion om det är uppenbart oskäligt och om man bedömer att människorna inte kan ha någon glädje av och tillgodogöra sig den här verksamheten. Det är en tydligare precisering, helt enkelt. Det finns ingen anledning att spekulera i hur många det kan röra sig om. Jag tror inte att det är så många, för jag tror inte heller att det är så många som heller har fått lämna sjukförsäkringen felaktigt. Det är ju rätt länge sedan vi såg någon debatt. Det var rätt mycket skrämskott när det började, för då visste man inte vad arbetslivsintroduktion var, och det utnyttjade förstås oppositionen. Man trodde att det var någonting tufft, att man skulle sitta och arbetsträna . Sedan visade det sig att många människor var tacksamma för det här initiativet. Jag har mött många som har sagt: Äntligen frågar någon mig vad jag vill göra för att komma tillbaka till arbetet! Då lade sig en del av debatten. Det är omöjligt att svara på hur många undantag det är. Om jag är rätt citerad i kan jag inte säga när bara läser upp ett citat. Jag kommer inte ihåg detta. Det var i alla fall inte jag som hade skrivit det. Detta lämnar jag därhän. Vår principiella uppfattning när det gäller taken är först och främst att en stor del av befolkningen ska ha ungefär inte exakt men av sin inkomst försäkrad. Det blir helt enkelt förslag som vi kommer att spela in i den parlamentariska utredningen. Det är där det kommer att ske, så jag kan inte utlova några förslag från Alliansen . 98 (S) replik: Det sistnämnda var intressant. Jag har inte sett några förslag om höjda tak från . Om målsättningen är blir det ordentligt höjda tak. Jag kan inte siffrorna helt och hållet för sjukförsäkringen, men för a-kassan tror jag att det är av de arbetslösa som har i ersättning. Av de arbetslösa är det väl som över huvud taget är berättigade till a-kassa numera. Inom sjukförsäkringen har inkomstbortfallsprincipen urholkats å det bestämdaste . har vikt ned sig ordentligt i den frågan och snarare sänkt taken i sjukförsäkringen, gjort stora grupper på arbetsmarknaden mer beroende av privata eller kompletterande försäkringar och ökat osäkerheten på arbetsmarknaden. Det man säger och det man gör går stick i stäv. Att man viker sig för det stora borgerliga partiet, , kan säkert vara förståeligt en gång i en förhandling, men att man gör det i varje förhandling det måste bli ganska arbetsamt! Låt mig komma tillbaka till citatet. Så här står det i : Dessutom ska ingen sjuk skickas till AF om personen i fråga är sjuk eller om det på annat sätt förefaller oskäligt. fick höra det en andra gång. Jag frågade om detta för att jag tycker att man retoriskt försöker använda oskälighetsförändringen som ett sätt att tala om för folk man möter på möten att man har lyssnat och förstått. Men erfarenheten av den förra förändringen är att det bara var två tre individer som omfattades. När företrädare för har gästat utskottet har de sagt att det handlar om ett fåtal individer. Ni skrämmer inte människor, men ni invaggar dem möjligtvis i falsk trygghet om ni vill förespegla dem att försäkringen nu kommer att bli mjukare. Tvärtom är det fortsatta utförsäkringar som kommer att ske med den sjukförsäkring som har ställt sig bakom, och det beklagar jag. 99 (FP) replik: Det är inte så många människor som vill låta påskina som oskäligt har skickats vidare till arbetslivsintroduktion och så vidare. Det har förekommit, men det handlar inte om den mängd man försöker måla upp. Därför är det också omöjligt att spekulera i hur många som kommer att ha glädje av det här undantaget. Innebörden av att det språkligt står så i lagtexten kan jag inte säga, men innebörden i det jag sade är precis det vi har beslutat om. Hur många det blir återstår att se. säger att har vikit sig för att vi inte har genomfört höjda tak. Vår grundinställning är att en stor del av befolkningen ska ha en stor del av sin inkomst försäkrad. Vi har för övrigt ett landsmötesbeslut om att höja taken i arbetslöshetsförsäkringen i samband med att vi också diskuterade en förändring av reglerna i LAS. Detta är något vi arbetar med på lång sikt. Det var inga problem för oss att göra reformerna i sjukförsäkringen. Det var ju så oerhört mycket av bland annat det jag nämnde i mitt anförande: långtidssjukskrivningar, förtidspensioneringar och människor som gick i månader och år och inte fick någon behandling eller hjälp. Det var väldigt mycket som var viktigt att åtgärda. Det tycker jag verkligen att alliansregeringen har gjort. Sedan kan man inte få igenom allting. Det är inte alla partier i vare sig till höger eller vänster som tycker att man ska ha högre tak. Detta är väl en typisk fråga där man får diskutera i vilken utsträckning sjukförsäkringen ska vara en inkomstbortfallsförsäkring. Det ser jag fram emot att få höra era diskussioner om i den parlamentariska utredningen. har den grundinställningen. Det är det ingen tvekan om. Sedan får vi mötas i breda kompromisser . 100 (MP) replik: får chansen att svara på frågor från mig också. , som en gång var ett socialliberalt parti, var står ni nu när det gäller alla de tiotusentals som fortfarande kommer att bli nollklassade? Det gäller inte bara dem som varit inne i systemet tidigare. När i sitt anförande talade om de nollklassade som kommer att bli hjälpta handlade det om ungefär 3 000 individer. Men vi har fortfarande 15 000 som i alla fall inte kommer att kunna få den här ersättningen eftersom de inte hade fått in foten innan förändringarna gjordes. finns det ingen lägsta ersättning i sjukförsäkringen när den tidsbegränsade sjukersättningen har tagits bort. Därför är min första fråga: Hur ser på att det fortfarande kommer att vara ungefär 15 0000 personer som inte kommer att kunna få någon ersättning utan fortfarande kommer att vara nollklassade? Min andra fråga handlar om småföretagares sjuklöneansvar. För MP är detta en jätteviktig fråga, vilket ni hörde i mitt anförande. Men hur ser på småföretagares möjligheter att anställa och kunna behålla anställda som delvis har arbetsförmåga och som man har uppmuntrat och stöttat till att kanske jobba deltid men som i det här systemet inte kan få en lönebidragsanställning? Min tredje fråga är: Vilka delar i sjukförsäkringen är det driver i regeringen? ser vi tidsgränser, och vi ser att de som bollades runt i Arbetsförmedlingen och i arbetslivsintroduktion kommer tillbaka till sjukförsäkringen, och sjukskrivningarna ökar igen. Jag har inte hört några förslag från om vad ni ska göra åt att sjukskrivningarna faktiskt ökar igen. 101 (FP) replik: Det är inte så konstigt att sjukskrivningarna nu ökar. har man gjort en första prövning, och många människor har fått försöka och se om det går att komma tillbaka. Statistiken ser lite olika ut i olika län, men man brukar tala om att ungefär hälften av de långtidssjukskrivna kommer tillbaka till sjukförsäkringen, och ungefär hälften blir kvar i aktivitet arbete, utbildning eller arbetsträning. Det är ju tråkigt att så många som hälften kommer tillbaka, men det är hemskt att föreställa sig att den andra hälften, de som kommer in i aktivt arbetsliv, tidigare aldrig fick den chansen. Jag tycker alltså inte att det är så konstigt att sjukskrivningarna ökar något . Det är absolut inget som tyder på att vi skulle vara på väg tillbaka till de enorma nivåer som vi hade för sju . talar om 15 0000 som står utan grundersättning. Grundprincipen i har ju varit att vi har skydd mot inkomstbortfall. Hur stort det sedan ska vara och så vidare kan man diskutera. Det är klart att det känns lite konstigt att enkelt och självklart säga att människor som inte har någon inkomst ska få en peng när de är förkylda i , fast de i övrigt lever utan den inkomsten. Sedan kan man naturligtvis diskutera, det är väl sådant som den här utredningen också får ta upp, om man ska hitta någon form av system för till exempel ungdomar som blir långtidssjuka. Vi laborerade i en folkpartirapport med ett system där man kanske kunde ha en viss grundpeng efter en lång karenstid. Det går att diskutera, men det är ingen försämring som är genomförd på grund av Alliansen. Grundprincipen har varit att har man en inkomst har man ett skydd för bortfall från den inkomsten. Har man ingen inkomst har man inget att skydda. Men det är en diskussion som får föras vidare. Småföretagare får jag säga något om i nästa inlägg. 102 (MP) replik: Det är faktiskt så att på grund av en förändring som Alliansen har gjort blir människor nu nollklassade som tidigare hade kunnat få en tidsbegränsad sjukersättning. Det är en förändring som ni reellt har infört. Det innebär att personer som inte hade hunnit få in en fot på arbetsmarknaden, som kanske var studerande på högskolan och såg fram emot ett fullt arbetsliv men råkade bli sjuka innan de fick sitt första jobb nu står helt utan ersättning. Jag håller med om att vi ska ha en inkomstbortfallsprincip, men vi måste också se till att de som är på väg in på arbetsmarknaden får ett fullgott skydd. Vi måste se till att de som är studerande också ska kunna få en möjlighet till ersättning. Jag beklagar att inte vill ta några steg i den riktningen. Trots allt är det innan kommer att kunna lägga fram sina förslag. Vissa delar skulle vi kunna införa i sjukförsäkringen , till exempel se till att studerande får en vettig ersättning. Man prövas och får hjälp från Arbetsförmedlingen om man går över till arbetslivsintroduktion. För oss i är det inget konstigt att arbetsförmedling och försäkringskassa hjälps åt. Vi vill ju se det här tillsammans. Problemet är att som man i ert system bollas runt mellan de olika regelverken fluktuerar också ersättningarna. Man vet inte om man kommer att få en ersättning från den ena dagen till den andra eller möjligtvis om man kommer att få lägsta ersättning. Det är ingen som kan tala om vilken ersättning man ska ha när man går över till Arbetsförmedlingen eller vilken ersättning per dag man ska ha i a-kassa om man nu har rätt till det. Trots allt är det inte alla som ens har rätt till det, utan man får i bästa fall sin lägsta ersättning på . Är verkligen nöjt med att det är många fler kvinnor än män som faktiskt också blir fortsatt sjukskrivna? 103 (FP) replik: När det gäller samarbetet mellan Arbetsförmedlingen och är det just det samarbete vi har byggt upp. Vi har initierat nya metoder för samarbete. Det är en positiv nyhet i den sjukförsäkringsreform som genomfördes . Där går vi vidare. Det tillhör de tre punkter jag nämnde i mitt anförande, att nu blir det möjligt att samarbeta och göra insatser tillsammans med Arbetsförmedlingen medan man är sjukskriven. Det blir fler människor som inte behöver oroa sig över ersättningen om de går in i åtgärder . Frågan om företagarna uppfattade jag inte riktigt. Det var väl fråga om sjuklöneansvar och så vidare. Det tycker jag är en intressant fråga som är värd att diskutera. Vi har inte tagit ställning till det så det får jag återkomma till. Det finns många frågor. Däremot är frågan om karensdagar för småföretagare väldigt viktig. Det finns uppenbarligen ett önskemål hos en hel del att man bara ska ha någon karensdag, inte så många som man måste ha . Där har regeringen en tidsplan för ett arbete och ska komma tillbaka med det. Vi tänker på småföretagarna, men just sjuklöneansvaret tål att diskuteras. Aktivitetsersättningen var en ersättning som tyvärr missbrukades väldigt kraftigt utan att det var en aktiv sjukskrivning. Det var något slags mellanting mellan förtidspension och sjukförsäkring. Där får vi säkert fortsätta att titta efter olika former. Meningen är att vi inte ska ha människor som i praktiken har tre fyra med upprepade tillfälliga sjukersättningar, som vi hade då. Det finns alltid mycket att diskutera, men att utmåla reformen som någonting negativt för de allra flesta när tvärtom fler människor är friska, på benen och i arbetslivet tycker jag är djupt orättvist. 104 (C): Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på nästan samtliga reservationer. Jag yrkar avslag på samtliga reservationer utom en och det är reservation 6, Kriterier för prövning av arbetsförmågan. Vårt sjuksystem krackelerar. Människor känner sig inte trygga. De får ingen ersättning. Är de sjuka tvingas de till Arbetsförmedlingen eller också till socialförvaltningen för försörjningsstöd. Så har det låtit, skrivits och agiterats från oppositionen. Och från Socialdemokraterna fortsätter i den andan. Jag beklagar verkligen alla de människor som har hamnat i utsatta situationer som jag och många med mig har fått höra fler och fler säga att det är bra att försäkringen förändrades och att man nu får en chans att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Under de som har gått sedan vi fick den nya sjukförsäkringsreformen har jag, och Alliansen arbetat för att rätta till det som blev fel. Vi har lyssnat på människor som har kommit i kläm. Vi har pratat med handläggare om hur det skulle kunna bli bättre, och har vi förslag som rättar till och gör det bättre för de personer som hamnar i sjukförsäkringen. Jag kan verkligen konstatera, herr talman, att vi har kommit ett gott stycke på väg, inte minst när vi tittar på den sjukpenninggrundande inkomsten och att man nu ska få ett särskilt stöd för dem som inte har haft en sjukpenning, en särskild ersättning kopplad till ett bostadsstöd för att ge dem möjlighet att få en ersättning när de blir sjuka igen. Det är en jätteviktig förändring för de människor som hamnar i den situationen, för den ekonomiska tryggheten är någonting som alla vill känna. Den bortre gränsen i sjukförsäkringen brukar man kalla det när man ska prövas och överföras till arbetslivsintroduktionen, när man ska få ett viktigt avslut. Är det arbetsinriktning eller är det sjukersättning? har det tydliggjorts att det ska finnas individuella skäl till att förlänga tiden till den bortre gränsen. Alla de människor, alla de individer som vi ser framför oss har ju inte samma sjukdomsbild, därför är det viktigt att vi nu tydliggör att den bortre gränsen ska vara individuellt prövad. Dessutom poängterar vi i förslaget att samverkan mellan , Arbetsförmedlingen och hälso- och sjukvården är viktig, inte minst med betoning på en tidigare rehabiliteringsinsats och att har samordningsansvar för att medverka till att personer får rehabilitering vid rätt tid. För mig som centerpartist är rehabilitering otroligt viktig.