prot · GZ0932 · 2011-11-17 00:00:00 — En av de regler som vi anger i energiöverenskommelsen är att under ett tak av maximalt tio samtida svenska reaktorer är det möjligt att genomföra skiften av reaktorer på de platser där det drivs kärnkraftverk. 43 (SD): Jag tackar statsrådet för svaret, men jag har noterat att det råder oro i den svenska elintensiva industrin. Det är nu hög tid att starta diskussionen om vad som ska hända efter den tidpunkt då de nuvarande reaktorerna kommer att läggas ned av rena åldersskäl. Tidpunkten kan tyckas avlägsen, men den är inte mer än 12, 13 eller borta. Besluten måste fattas långt . Min följdfråga blir således: Kommer statsrådet att verka för att också andra aktörer än de nuvarande ägarna till kärnkraftverken ska kunna investera i ny svensk kärnkraft? 44 Statsrådet (C): Den svenska energipolitiken bygger på långsiktiga, stabila spelregler och vilar också på de prognoser som har utarbetats. Från Energimyndighetens bedömningar vet vi att vi har en prognos om ett elöverskott bortåt 2020. Vi har en stabil och trygg elförsörjning i . När det gäller de svenska reaktorerna och vilka som eventuellt skulle kunna vara med och investera i en ny reaktor i finns det ingenting i överenskommelsen som hindrar vare sig någon som är reaktorinnehavare och drivare av kärnkraftverk eller för den delen svensk basindustri från att vara med och investera i svensk kärnkraft. Däremot är det en fråga för affärsmässiga överenskommelser där det i så fall kommer att behöva ske förhandlingar mellan dem som driver reaktorer och dem som eventuellt vill investera i nya reaktorer. Den typen av förhandlingar kan jag av lätt insedda skäl inte på förhand kommentera. 45 (V): Den nya kulturminneslagen, vad ska den innehålla? Det var titeln på ett seminarium som jag var på . Det var mycket intressant, och jag skulle vilja dryfta några saker med kulturministern. Ambitionerna med kulturminnesvården kan vara av olika art. Det kan vara att visa som stormakt, kanske visa egenart eller också vilja skapa förståelse för den förändring som vårt samhälle genomgått . Ett problem är att de stora världsarven och kulturmiljöer av riksintresse inte finns inskrivna i lagen och att världsarvskonventionen inte är implementerad i svensk lagstiftning. Varken eller det vackra är för övrigt byggnadsminnesförklarat, vilket man kan vara lite orolig för. Jag undrar vad kulturministern tänker göra för att råda bot på detta och det mycket begränsade intresset för kulturminnesvården i stort. 46 Kultur- och idrottsminister (M): Vi är många som är måna om kulturarvet och även om kulturminneslagen. Jag tror att , som sitter i kulturutskottet, vet att det pågår en utredning under landshövding ledning. Utredningen arbetar med just kulturmiljöfrågorna och ska bli klar . Det handlar bland annat om ifall kulturminneslagen är anpassad för den tid vi lever i och hur kulturmiljöerna kan bli mer tillgängliga. Sedan påminner oss alla, även tv-tittarna, om att vi har 14 världsarv. Det finns dessutom flera miljöer, bland annat hälsingegårdarna, som gärna vill bli världskulturarv. Det är riktigt att vi skulle behöva göra dessa världsarv mer kända, kanske inte bara i utan också utomlands. Det är ett gemensamt arbete för många av oss, inte minst för våra institutioner. Det kan även gälla , och våra kontakter med medier. 47 (V): Jag skulle även vilja dryfta en annan sak. Det gäller en stor satsning på det så kallade kulturarvslyftet. Man ska satsa 800 miljoner på detta. Det är alltså ett väldigt viktigt och stort projekt. Enligt DIK-förbundets rundringning finns det runt om i landet stora farhågor om att man inte ska hinna med, att tidsplanen helt enkelt är för optimistisk. Det är dessutom, som det sägs, alarmerande låga tal för antalet jobb som ska finansieras på olika sätt. Det är dels stöd för arbetsmarknadsåtgärder, dels ska kulturarbetare få reguljära löner, inte bara lönebidrag. Jag undrar hur den tidsmässiga synkroniseringen egentligen fungerar mellan kulturens och arbetsmarknadens departement. 48 Kultur- och idrottsminister (M): har vi talat så länge om kulturarvslyftet att vi nästan tror att det är klart. Budgeten är ännu inte spikad, men icke desto mindre har vi från departementet en fortlöpande dialog inte minst med , som kommer att hålla i en stor del av ansökningarna. Det finns enorma behov i kulturmiljöerna. Det handlar om digitalisering av fotografier och av arkiv men också om kulturmiljöer, vilket nu blir möjligt tack vare de 800 miljoner som kommer från . Vi är väl medvetna om att detta är ett arbete som behöver göras. Å andra sidan finns det erfarenheter bakåt i tiden, från Kulturarvs-IT och från arbetet med Access. Den här gången är satsningen möjlig inte bara för våra statliga institutioner och länsmuseer utan också för den ideella sektorn, inte minst den stora hembygdsrörelsen. Därför hoppas och tror jag att en stor del av arbetet redan är på gång i den meningen att man försöker se vad som behöver göras, hur vi ska forma en ansökan så att det inte ska behöva ta så att få i gång dessa. De är viktiga för många. Undervisningen för elever med särskilda behov 49 PER LODENIUS (C): Jag vill ställa min fråga till utbildningsminister . Alla elever ska ha rätt att bli undervisade av kvalificerade lärare. Lärarlegitimationen är en bra och viktig reform och innebär bland annat att det blir tydligare vilka ämnen och årskurser en enskild lärare är behörig att undervisa i. Det innebär, särskilt i de högre årskurserna, att fler lärare kan komma att behövas för att undervisa en grupp eller en klass. För vissa elever som har en utvecklingsstörning eller ett neuropsykiatriskt funktionshinder som autism eller Aspergers syndrom kan det vara viktigt, eller till och med avgörande, att de träffar endast ett fåtal personer under sin skoldag. Eleven klarar helt enkelt inte av att ha för många lärare. Min fråga är om utbildningsministern anser att det finns risk för att det blir svårare för en skola att, utifrån de krav som ställs i och med lärarlegitimationens införande, ha anpassad undervisning för de elevgrupper som jag nämnt. 50 Utbildningsminister (FP): Reformen genomförs för att vi tror att elever når målen bättre det gäller naturligtvis alla elever om lärarna är välutbildade. Precis som frågan indikerar finns det elever som har andra typer av problem än rena inlärningsproblem. Inlärningsproblem blir ju en följd av att man har en utvecklingsstörning eller andra typer av diagnoser. Där kan man behöva en skolmiljö och en undervisningsmiljö som är mer anpassad. Därför ger skollagen möjlighet för skolledningar att göra så. För utvecklingsstörda elever finns en särskild skolform, nämligen särskolan, som står under helt andra bestämmelser. När det gäller elever med andra svårigheter återinför vi nu i den nya skolan speciallärarna på bred front. Dessa lärare är specialutbildade för att utbilda och utveckla elever som har stora svårigheter. 51 PER LODENIUS (C): När man är lärare för elever med exempelvis Aspergers syndrom eller autism kan personkemin och den sociala biten vara minst lika viktig som ämneskunskaperna. Som jag ser det finns det nu risk för att det blir problem att rekrytera nya lärare till den gruppen just för att man kanske fokuserar mer på ämneskunskaperna. Är utbildningsministern beredd att ta initiativ till en översyn av hur man kan förstärka möjligheten till en bra skola för elever med utvecklingsstörning eller neuropsykiatriska funktionshinder, som jag tog upp tidigare. Det är jättebra att speciallärarna återinförs, de är en mycket viktig del i det hela, men kan utbildningsministern se behovet av fler delar? 52 Utbildningsminister (FP): Om man kommer på nya kloka idéer tycker jag att man alltid ska vara beredd att pröva dem. Min bedömning för dagen är att även om man ska ha stor respekt för att undervisningssituationen och skolgången för den gruppen elever som frågeställaren talar om är komplex och utmanande är det huvudsakliga svaret på frågan ändå speciallärare. De är specialutbildade för att möta elever med dessa problem och kan då undervisa i ett eller många ämnen. Vi ska dock alltid vara beredda att ytterligare förbättra och förfina regelverket. Syftet är ju att dessa elever ska få så bra skolgång som möjligt. 53 (KD): Jag har en fråga till utbildnings- och forskningsminister . Det har talats om att alltför få utländska studenter söker sig till nu när de får betala en avgift, precis som man gör och länge gjort i andra jämförbara länder. Jag har sökt anledningen till det och funnit att många lärosäten inte har en enda hel utbildning på engelska. Man kan knappast förvänta sig att en taiwanes ska komma hit och betala för en hel utbildning på svenska. Vad tänker utbildningsministern göra åt detta? 54 Utbildningsminister (FP): Frågeställaren sätter fingret på en stor målkonflikt. Å ena sidan anser , regeringen, staten i att högskolor och andra lärosäten ska ha mycket stor frihet att lägga upp verksamheter som de själva vill. Å andra sidan har frågeställaren identifierat ett problem och efterlyser att jag ska gå in och styra så att just det problemet löses. Jag tänker inte göra någonting. Det är svaret. Det gäller på just den här punkten; på andra punkter gör jag en del. Jag vet att högskolor och universitet funderar mycket på detta, på hur de ska göra sig attraktiva, i synnerhet de som haft ett tapp av utomeuropeiska studenter. Jag vet också att de är helt medvetna om problemet och diskuterar dessa frågor. Vi har den ordningen, som jag tycker i grunden är bra, att det är frågor för lärosätena själva. Om jag gick in och styrde genom att säga att de ska ha av undervisningen på engelska, eller något sådant, skulle det bara slå fel. 55 (KD): Jag tackar för svaret, det ska man ju göra, men jag måste ändå säga att utbildning på engelska också är bra för svenska studenter. Vi är en kunskapsnation, vi ska finnas långt framme, och våra svenska studenter vill ha en utbildning på engelska. De kan dessutom klara sig mycket bättre på den globala kunskapsmarknaden om de fått en bra bas. Jag tror att det vore väldigt viktigt att man också ovanifrån på något sätt försökte stimulera översättning av kurser, kurslitteratur och annat till engelska. Det kan i sig innebära en liten kostnad. Jag har all respekt för att vi inte ska gå in och styra. Däremot tycker jag att det är viktigt att i debatten ta upp vikten av att vi också har våra utbildningar och inte bara enskilda kurser på engelska för både svenska och utländska studenter. 56 Utbildningsminister (FP): I det senare inlägget från frågeställaren håller jag med om vartenda ord. Svenska är det ganska få i världen som förstår. Det är bara vi själva här. Det är viktigt att vi i som ett litet land är duktiga på främmande språk. Vi är i jämförelse rätt duktiga på engelska, med undantag för de nationer där man har engelska som modersmål. Det är i själva verket det undervisningsämne i svenskt skolväsen där eleverna når allra högst resultat. Vi är rätt duktiga på detta. Jag tycker ofta att våra lärosäten ställer för låga krav. Man kan ha kurslitteratur på engelska i stället för svenska. Det ställer lite högre krav på studenterna, och det ger en mer internationell orientering. Jag delar helt uppfattningen från frågeställaren. På frågan om jag vill gå in och styra är svaret nej, men debatt vill jag gärna ha, och det har vi just . Meddelarskyddet i skattefinansierad verksamhet 57 (S): Jag har också en fråga till , en allmänpolitisk sådan. Att kunna påtala missförhållanden inom skattefinansierade verksamheter när det gäller vård, skola och omsorg är en viktig del av vår demokrati för insyn och granskning av kvaliteten i offentlig verksamhet. Men om verksamheten övergår i privat regi upphör meddelarskyddet för anställda. Det är saklig grund för uppsägning att bryta mot lojalitetsplikten som anställda har mot sin arbetsgivare. har vi socialdemokrater lagt fram förslag i om att ge meddelarskydd till anställda i offentligt finansierade verksamheter i privat regi. Men alla förslag har avslagits av samtliga borgerliga partier i regeringen. 58 Utbildningsminister (FP): Jag antar att frågeställaren har noterat att regeringen meddelade att vi nu tillsätter en utredning om meddelarskydd i den skattefinansierade välfärdssektorn gällande de företag som frågeställaren avser. Utredningen bedrivs inom . Det är fullt möjligt att det krävs en grundlagsändring för att ändra lagen. Det är komplext. Vår avsikt är precis det som frågeställaren säger. Mer och mer verksamhet som tidigare bedrevs av kommun och landsting bedrivs nu av privata utförare på uppdrag av kommun och landsting eller under pengsystem och så vidare. Vi säger att vi ska ha likvärdiga villkor mellan kommunala och fristående skolor, mellan kommunala och privata äldreboenden. Då bör också meddelarskyddet vara lika. Därför tillsätter vi denna utredning för att komma fram till ett förslag. Det är dock komplicerat. Den socialdemokratiska regeringen utredde detta 2001 och kom fram till att det inte bör genomföras förändringar. Men vi ger oss inte. Vi tänker försöka på nytt. 59 (S): Jag tackar för svaret. Ministern anser alltså att detta är en viktig fråga. Vi socialdemokrater har lagt fram förslag om detta, bland annat i . Det skulle kunna utredas i . Men om vi nu är överens om att regeringen ska ta upp frågan, vilket vi välkomnar, varför väntar man då ? Varför gör man det inte omgående när man ser att behovet är stort? 60 Utbildningsminister (FP): Vi är överens om att det bör ske. Sedan är frågan hur snabbt det kan ske och hur komplext det här är. Jag kan uppmana frågeställaren att ta del av det övervägande som regering gjorde 2001. Frågeställaren kommer då att se hur komplext detta är. Det krävs förmodligen en grundlagsändring, vilket gör att det under inga förhållanden kan träda i kraft förrän efter nästa val. Det är så en grundlag ändras. Det är väldigt komplext, men vi tänker inte ge oss för att det är komplext, som den förra regeringen gjorde. Vi tänker försöka komma i mål med detta och genomföra en förändring därför att det är viktigt. 61 (-): Personer med beroendeproblematik har en svagare ställning än andra patientgrupper i form av sämre tillgänglighet och bemötande, längre väntetider samt mindre möjlighet att i samråd med vårdgivare påverka sin egen behandling. För personer som ingår i underhållsbehandling, med till exempel Metadon och Subutex, är detta en livsnödvändig medicin. Det är ingen drog, utan en medicin som gör att människor har möjlighet att återgå till ett fungerande normalt liv. Men tyvärr har vi sett flera exempel på att patienter blivit ofrivilligt utskrivna från olika substitutionsbehandlingar utan att någon riskanalys gjorts. Detta har fått förödande konsekvenser för den enskilda patienten. Det har lett till självmord, att människor tagit överdoser och så vidare. Är regeringen beredd att se över möjligheten att göra det tvingande för vården att göra en riskanalys vid ofrivillig utskrivning från underhållsbehandling och att i bedömningen ta hänsyn till vad som är bäst för patienten, precis som man gör inom alla andra vårdområden? 62 Utbildningsminister (FP): Jag tackar för frågan. Jag lyssnade noga, men ska uppriktigt säga att jag inte behärskar svaret på frågan. Jag får be att återkomma med ett svar efter kontakter med , som inte är företrätt vid denna frågestund, i stället för att försöka säga något här när jag inte är riktigt insatt i det hela. 63 (-): Jag förstår att det här inte rör utbildningsministerns område, men han är ändå här och ställer upp för att svara på allmänpolitiska frågor, och då tycker jag att man kan kräva ett svar. Det är trots allt så att människor blir ofrivilligt utskrivna utan att man gör någon som helst konsekvensanalys av vad det kommer att innebära för patienten. har detta resulterat i att människor dött eller till och med begått självmord. Det är givetvis väldigt allvarligt. Det finns inte något annat sammanhang där man drar in en livsnödvändig medicin för att en patient har gjort några felsteg. Det är klart att vi på något sätt måste få ett svar på vad vi ska göra åt problemet. Det är en cynisk syn vi har på de här människorna. Det är människor som lider. Någonting måste göras. Jag kräver något slags svar. 64 Utbildningsminister (FP): Jag lovar att frågeställaren ska få ett svar. Vi ska ta reda på svaret på frågan och ge det lite mer välövervägt. När man är här för att svara på de breda frågorna om områden som de 20 ministrar som inte finns med här ansvarar för får man självklart vara beredd på att ta de flesta frågor. Men en del frågor är av den detaljeringsgraden att man får be att få återkomma. I detta fall är det så för min del. 65 BORIANA (M): Min fråga går till kulturminister . Det finns barn som sällan eller aldrig får se en teaterföreställning eller besöka ett konstmuseum på grund av föräldrarnas brist på intresse, tid eller pengar. Skolan har en viktig roll genom att se till att alla barn kommer i kontakt med kulturen och själva deltar i kreativa och skapande processer. Vad gör regeringen för att kulturen ska vara en naturlig del av lärandet och för att utjämna barnens chanser till estetisk och kreativ kompetens? 66 Kultur- och idrottsminister (M): Jag instämmer med Boriana kultur är livsviktigt. Ska kulturen vara en självklarhet även när vi kommer högre upp är det viktigt att man börjar med barnen. Regeringen inledde en satsning som heter Skapande skola. Det är ingen tillfällig satsning, utan den är permanent. Det handlar om att professionella kulturskapare går in i skolan och arbetar med lärarna för att eleverna tydligt, nu också från första klass, ska lära känna dansen, konsten, musiken och teatern kopplat direkt till skolarbetet. Denna satsning har tagits emot väldigt väl och i stort sett samtliga av landets kommuner har också sökt och fått pengar till att arbeta inom ramen för . Det är en del. Jag får kanske återkomma i nästa inlägg till vad vi gör ytterligare. 67 BORIANA (M): Jag har inga följdfrågor. 68 Kultur- och idrottsminister (M): när jag ändå står här: Därutöver kan man också från statens sida arbeta med våra övriga institutioner, museer, konserthus och andra, för att nå fram till barn och unga. Då är utbildning av pedagoger en viktig del. Det här sker också nu i mycket högre grad än tidigare, och jag tror att ungefär en tredjedel av det stöd som staten betalar ut via går till just kultur till barn och unga. Det är också numera ett nationellt mål att kultur för barn och unga ska prioriteras. Jag är glad över att vi har kunnat göra detta, men jag skulle vilja göra ännu mer. 69 (KD): Jag har en fråga som riktar sig till statsrådet , och den gäller söktrycket på lärarutbildningen. Allt pekar på att kompetenta lärare är den helt klart viktigaste faktorn för att våra barn och unga ska lyckas med sin skolgång, nå målen och helst mer än så. ser vi att allt färre söker sig till läraryrket, och många av de mest uppskattade pedagogerna flyr yrket. Jag anser att detta är en av de största utmaningarna vi har att ta itu med för att säkra kvaliteten i svensk skola. Jag vet att mycket är gjort när det gäller att höja statusen för lärarna genom lärarlegitimationen och kommande karriärmöjligheter, men jag undrar vad statsrådet ytterligare tänker göra för att öka läraryrkets status och attraktionskraft och därmed få de bästa studenterna att välja yrket. 70 Utbildningsminister (FP): Jag håller med om frågeställarens problembeskrivning, och jag skulle säga att det är en av långsiktigt mest strategiska utmaningar. Om ska vara en lika framgångsrik nation i nästa generation som vi har varit är skolan helt avgörande, och kvaliteten på skolan avgörs av kvaliteten på lärarkåren. Detta att vi har i genomsnitt en sökande per plats på våra lärarutbildningar i håller inte. Det innebär att man måste ta in i stort sett alla som söker oavsett deras lämplighet. Lärarkandidaternas resultat från deras egen skolgång är lägre än det var . har attraktionskraften sjunkit. Det är en lång rad reformer på gång och ytterligare behövs: ny lärarutbildning, attraktivare karriärmöjligheter med högre löner kopplat till det, lärarlegitimation, allmänna skolpolitiska reformer och bättre studiedisciplin i skolan. Det kommer också att krävas att arbetsgivarna kommunerna förbättrar anställningsvillkoren. Det är alltså en lång rad åtgärder som behövs. 71 (KD): Tack, statsrådet, för svaret! Jag vill utvidga detta till att också gälla speciallärarutbildningen. Andelen barn med särskilda behov och med diagnoser ökar ju, och det finns stort behov av människor med specialpedagogisk kompetens på våra skolor. är det svårt att fylla platserna på det nya speciallärarprogrammet. Hur anser statsrådet att man ska kunna försörja skolorna med specialpedagogisk kompetens när dessa platser gapar tomma? 72 Utbildningsminister (FP): Speciallärare är en viktig yrkesgrupp i skolan. Den har varit nästan på väg att utraderas sedan 1989 års beslut om att ta bort speciallärarna. De ansågs stigmatisera och peka ut elever. Så ser vi det inte längre. Vi vill ha speciallärare i skolan som hjälper de elever som har det svårast. Speciallärare är en person som redan är vanlig lärare och som sedan vidareutbildar sig. Det betyder att det i praktiken blir kommunernas, arbetsgivarnas, sak att se till att personer skickas på dessa utbildningar. Det är kommunerna som är huvudman. Frågeställaren och jag kan ha olika uppfattning om det kloka i att kommunerna är huvudman, men är det så, och det gör att det är kommunerna som måste fixa detta. Får man inte i väg folk på dessa utbildningar med de villkor som finns måste man förbättra villkoren. Det är helt och hållet arbetsgivarnas och kommunernas ansvar att skicka folk på utbildning och att erbjuda villkor som gör att folk vill åka på utbildning. Det är väldigt lite vi kan göra från regeringens sida utöver att se till att det finns platser och utbildningar. Offentlighetsprincipen i skattefinansierad verksamhet 73 i (S): Även min fråga går till statsrådet och är av allmän karaktär. De riskbolag som äger en stor del av den privat drivna välfärden i är till sin natur ganska hemlighetsfulla. Exempelvis har Caremas ena ägare, , knappt ens en hemsida. Det är krångligt att få fram klara uppgifter om ekonomi, vinster och skatteinbetalningar. Mångfald i välfärden förutsätter att det ska vara lätt att jämföra de olika alternativen. är det svårt att se hur människor kan göra ett informerat val när mycket av den relevanta informationen är hemlig. Offentlighetsprincipen gäller inte privata utförare i välfärden, trots att de finansieras med skattemedel. Vi socialdemokrater vill att offentlighetsprincipen ska gälla i all skattefinansierad verksamhet. Min fråga är: Tycker regeringen att offentlighetsprincipen ska gälla all skattefinansierad verksamhet, så att människor kan få den information de behöver för att kunna göra ett bra val? 74 Utbildningsminister (FP): Jag instämmer i flera av frågeställarens utgångspunkter. Medborgarna måste kunna jämföra och det ska vara transparent. Jag tycker att vi från politiskt håll, både den nuvarande regeringen och den tidigare, har varit för tandlösa när det gäller att ställa krav på den här typen av företag och utförare. Jag är inte säker på att frågeställaren och hennes parti har grunnat igenom vad det skulle innebära att offentlighetsprincipen ska gälla privat verksamhet. Jag tror att de flesta skulle avråda från detta. socialdemokratiska regeringar har aldrig ens en gång tagit i den frågan. Meddelarskydd är en sak, men offentlighetsprincipen finns ju för att vi folkvalda och allt offentligt ska kunna granskas. Så kan det aldrig vara i ett privat företag. Privata huvudmän kan aldrig avkrävas samma offentlighet som vi folkvalda politiker. Ökad öppenhet, ökad genomskinlighet, ökad transparens, meddelarskydd och så vidare är den väg som vi måste gå. Vi borde naturligtvis från politiskt håll ha genomfört de här regelförändringarna , men vi får göra dem nu i stället. 75 i (S): Tack för svaret, statsrådet!