prot · GY0987 · 2011-04-13 00:00:00 — En väl fungerande infrastruktur är grundläggande för att tillväxt och regional utveckling där hela nationens resurser kan komma till användning ska bli verklighet. Få andra beslut som fattas i samhället påverkar hela samhällsbyggandet så starkt och så länge som beslut kring infrastruktur. Självklart måste vi som fattar beslut om infrastrukturinsatser i landet, vilket sker i kommuner och regioner som medfinansierar respektive här i riksdag och regering som basfinansierar, känna fullt förtroende för att de resurser som satsas används på det mest effektiva sättet. Därför välkomnar vi självklart granskning och understryker liksom den vikten av att de analyser som ligger till grund för investeringar är väl underbyggda och av god kvalitet. Men det finns skäl att påminna om att ett betydelsefullt reformarbete för ökad effektivitet inom transportområdet inleddes redan under förra mandatperioden, och självklart har vi förväntningar på att det ska ge resultat. Det är likväl rimligt att förutsätta att de brister som har identifierats i förvaltningen hanteras inom ramen för det fortsatta och pågående effektiviserings- och utvecklingsarbetet. I slutet av förra mandatperioden, , beslutade vi här i i ett rambeslut om de kommande årens infrastrukturbyggande i landet. Beslutet följdes upp av regeringen i Åtgärdsplanering för transportsystemet 20102021 . Jag vill påstå att det är en mycket ambitiös åtgärdsplan för svensk infrastruktur. Det ekonomiska åtagandet för alla inblandade parter är på nära för åren . Att nu med alla till buds stående medel se till att detta beslut genomförs så som det beslutats är en fråga om trovärdighet gentemot alla de företag, enskilda individer, kommuner, landsting och regioner som tillsammans med riksdag och regering med stort engagemang bidragit till beslutets framkomst. Enskilda människor, företag och beslutsfattare ute i landet sätter med rätta stora förhoppningar till det här beslutets genomförande. Att planera är en sak; att genomföra är ibland någonting annat. En viktig förutsättning för detta är att åtagandet är fullt ut finansierat. Så har det inte alltid varit. När alliansregeringen tillträdde 2006 blev det snart tydligt att den då gällande infrastrukturplanen för 20042015 inte var realistisk i förhållande till de resurser som avsatts. Den dåvarande regeringen detta var perioden 20022006 redovisade i sin proposition Utökade planeringsramar för väg och järnvägsinvesteringar 20042015 att det fanns ett kvarstående finansieringsbehov på för åtgärderna i den planen. Därtill medförde kostnadsökningar för investeringarna, liksom ökade behov av medel för drift och underhåll, att det redan i början av perioden fanns så stora avvikelser mellan plan och finansiering att trovärdigheten i hela arbetet starkt ifrågasattes. Mot bakgrund av detta är det bra att de effektiviseringsambitioner som alliansregeringen tidigare uttalat för nu omsätts i verksamhet som gagnar kärnverksamheten: att vi får mer väg och järnväg för de pengar vi satsar och att planer och tidtabeller för genomförandet följs. Det är också det förhållningssätt man ska ha till . Det är extremt viktigt för medborgarnas och medaktörernas tilltro till hela vår infrastrukturplanering vi ägnar oss åt i riksdag och regering. Tillåt mig en avslutande reflexion till den reservation som företrädare för Socialdemokraterna, lagt fram angående höghastighetståg. Inledningsvis konstaterar man i sin reservation att det finns en stor kapacitetsbrist i det svenska järnvägsnätet. I takt med att krav och förväntningar på kapacitet i järnvägssystemet ökar blir situationen dessutom allt allvarligare. Det är en analys vi nog alla kan skriva under på, men slutsatsen eller förslaget till lösning framstår som aningen visionärt för att svara mot behoven här och , föregående och kommande vinter. Man talar sig varm för höghastighetståg och skriver i sin reservation: Höghastighetsbanor är enligt vår mening en del av lösningen på denna stora kapacitetsbrist. Ett system med höghastighetsbanor skapar en kraftigt utökad kapacitet i det svenska järnvägsnätet och minskar sårbarheten i nätet. Visst är det så när de väl är på plats om 10, 15 eller möjligen ! Jag vill påstå, herr talman, att det var ett intressant tidsperspektiv gav i sin inledning när han hänvisade till 1964 och deras beslut att då investera i höghastighetståg. För att göra det historiska perspektivet komplett finns det skäl att fråga vilka som styrde 1964 och . Det var en S-märkt regering med i stort sett egen majoritet. Min slutsats är att hade slutsatsen i varit att höghastighetståg är det rätta hade en rimligt handlingskraftig socialdemokratisk regering redan då kunnat fatta detta beslut. Av någon orsak avvaktade man. Avslutningsvis är det spännande att spekulera i svenska höghastighetståg, men de är inte svaret på problemen vi ser i med icke fungerande pendeltåg eller rälsbrott i som skapar problem för pendlare och industri här och . Oppositionens reservation är visionär javisst men tom på förslag och idéer om vad som ska göras. Jag tolkar det som ett bejakande av det som faktiskt sker här och . (forts. 18 §) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till , då bordläggningsdebatten med anledning av vårpropositionen skulle äga rum. 17 § Bordläggningsdebatt med anledning av vårpropositionen Anmäldes Proposition 2010/11:100 ekonomiska vårproposition Finansministern överlämnade ekonomiska vårproposition 2010/11:100. 59 Finansminister (M): Det är med en viss känsla av lättnad jag kan överlämna årets vårproposition Ansvar för jobben. utvecklas starkt, starkare än väntat. Krisen har inte slitit och dragit i på det sätt som vi kunde befara. Vi har en tillväxt som ligger strax . Den drivs av en stark konsumtionsutveckling. Svenska hushåll behöver inte oroa sig för att kommande skattehöjningar, breda nedskärningar, frysta löner, höjd pensionsålder eller uppstramade transfereringssystem ska undergräva deras konsumtionsmöjligheter. Svenska hushåll kan se fram emot en stigande sysselsättning, god reallönetillväxt och stigande arbetsmarknadsutsikter. Då vågar man konsumera. Vi har också en tillväxt som drivs av en stark investeringstillväxt. Vi har förstärkt företagsklimatet. Ett högt resursutnyttjande, låga räntor och god lönsamhet gör att vi nu ser mycket kraftiga investeringsnivåer. I den här miljön växer sysselsättningen. Den föll inte så mycket som vi befarade, och vi ser att återkomsten kommit tidigare än vi trodde och med större kraft. Vi upplever nu en sysselsättningsökning i privat sektor på 2, , vilket är starkare än vi kanske upplevt under någon av de tidigare återhämtningarna. Arbetslösheten steg aldrig till . Det blev 200 000 personer färre som blev arbetslösa än vad vi trodde. Det är 200 000 människor som har sluppit den otrygghet, den osäkerhet och den omställning, som ofta blir besvärlig, som arbetslöshet innebär. ser vi en arbetslöshet som kan komma ned mot . I offentliga finanser har vi balans och rejäla överskott . har vi en besvärlig bild av omvärlden. Det är en karg och bister värld som vi har utanför . Återhämtningen befinner sig på fastare mark. I , och börjar produktionen komma i gång. I vårt nordeuropeiska industriområde går lokomotivet i hög takt. På samma gång finns det mycket allvarliga risker. Praktiskt taget alla de stora länderna i världsekonomin ska genomföra mycket betydande åtstramningar. Man ska höja skatter och sänka utgifter. Det råder naturligtvis en osäkerhet om vad det betyder för utvecklingen . I har man regeringskris. På har man kvar sin banksanering. I har man genomförandet av ett mycket svårt och besvärligt saneringsprogram. Miljön är också bister och utmanande om vi blickar framåt. Världen, och , är illa för nästa lågkonjunktur. Skuldsättningen är mycket hög. I ligger vi på en skuldsättning på av bnp, i på och i på . Det finns en betydande risk för att den gode Keynes kommer att ligga begravd under ett berg av skulder i nästa lågkonjunktur. Det finns en betydande risk att nästa lågkonjunktur på nytt innebär en svår prövning för utsatta länder, att marknadens vargflockar börjar jaga de svagare länderna så snart konjunkturen vänder nedåt. Vi har lärt oss att finansiella marknader utgör ett orosmoment i världsekonomin vars kraft inte ska underskattas. Det startas i runda slängar 35 000 kinesiska verkstadsföretag . har tiodubblat sin världshandelsandel . Det utexamineras 7 miljoner högskoleutbildade i . Svenska företag möter en ny miljö. Det är en annan värld än för fem eller . Vi måste på alla områden säkra att vi har en konkurrenskraft som gör att vi klarar jobben också . Det är den här hårda och bistra verkligheten ska manövrera. Regeringens uppdrag är mycket klart och tydligt. Vi ska säkra jobb. Vi ska säkra välfärd. Målet för politiken är full sysselsättning: full sysselsättning därför att det gör människor starka, full sysselsättning för att det bygger ett samhälle som präglas av sammanhållning, full sysselsättning därför att det ger oss starka offentliga finanser. stiger sysselsättningen med ungefär 300 000 personer. Inom industri- och byggsektor tillkommer ungefär 50 000 jobb, inom handel, hotell och restaurang i storleksordningen 60 000 jobb, för hushållstjänster 70 000 och inom företagstjänster, finansiell sektor över 100 000 jobb. Det är alltså en stark utveckling på arbetsmarknaden. Det här betyder att arbetslösheten nu kan pressas tillbaka. Den sjunker från 8 ½ procent ned mot 2015. Det är ungefär 150 000 personer färre i arbetslöshet under den kommande mandatperioden. Den öppna arbetslösheten, det mått som vi har använt, sjunker till strax . Det är en nivå på arbetslöshet som har upplevt enstaka månader . Det är en nivå som upplevde i en överhettad 80-talsekonomi. Det är en nivå på arbetslöshet som bara har upplevt med balans och prisstabilitet . Det är en historisk förändring som det finns en möjlighet för att genomgå. Men det är en krävande väg till full sysselsättning som vi har att beträda. Till att börja med förutsätter bedömning två separata grunder. Den första är en stark efterfrågeutveckling. Vår prognos bygger på en tillväxt i på . Vår prognos bygger på att växer och världsmarknaden för svenska produkter med . Den här bilden kan naturligtvis ändras. Åtstramningar i omvärlden, nya finanskriser, oro i någon del som vi inte förutser kan naturligtvis bromsa detta. Då påverkar det självfallet efterfrågeläget. Vi har dock förutsättningar med starka offentliga finanser och beredskap att i ett sådant läge vidta ytterligare åtgärder för att säkra en stark efterfrågan. Den andra grunden för den här utvecklingen är att vi har genomfört mycket betydande strukturreformer. Skälet till att vi tror att kan fungera annorlunda än på 70-, 80-, är att vi har genomfört omfattande strukturreformer. Vi presenterar en departementspromemoria som värderar de insatser och politiska förändringar regeringen har föreslagit . De landar på att jobbskatteavdraget sänker jämviktsarbetslösheten med sexsju tiondelar. Den landar i att de förändringar vi har gjort i arbetsmarknadspolitik och a-kassa sänker jämviktsarbetslösheten med ungefär 1 ½ procent. Dessutom ska vi vara medvetna om att det har skett en bred förstärkning av företagsklimatet. Vi har skapat ett utrymme genom större möjligheter för entreprenörer och mer av konkurrens. Det får också företagen att växa. Det krävs alltså både en stark efterfrågan och omfattande strukturreformer för att ska klara en sådan här låg arbetslöshet. Låt oss inte underskatta omställningen. En arbetslöshet på de här nivåerna, utan obalanser, har vi inte upplevt . Det betyder att det i inte finns en enda arbetsgivare som har varit med om att rekrytera medarbetare med den arbetsmarknad som vi ser framför oss. Det betyder att man inte kan nöja sig med att ta dem med högst betyg från eller KTH eller att rekrytera medarbetare från andra företag. Man måste också skapa förutsättningar för ungdomar att snabbt komma in på arbetsmarknaden även om de inte har erfarenhet och perfekt utbildningsbakgrund. Vi måste öka vår förmåga att snabbt få in utrikes födda på svensk arbetsmarknad. Vi måste bevara äldre människor kvar i arbetslivet . Svensk arbetsmarknad står i detta avseende inför en kulturrevolution. Det gäller naturligtvis också arbetsmarknadens parter. Vi måste ha löneökningar i god reallönetakt med rimlig köpkraft för hushållen där vi landar någonstans mellan . Vi måste ha en produktivitet som gör att kostnadsutvecklingen tillåter en stark sysselsättningsutveckling. Det förutsätter att parterna på den svenska arbetsmarknaden även fortsatt uppträder med stort ansvarstagande. I den här bedömningen ser vi också styrka i de offentliga finanserna. I budgetpropositionen räknade vi med ett underskott på ca 1015 miljarder . kan vi se att vi har ett överskott på i storleksordningen 10 miljarder. Vi räknar med att det växer upp mot 65 miljarder . räknar vi med ett överskott som överstiger av bnp. Det är klart att vi ska ha säkra offentliga finanser i den här miljön. Före nästa lågkonjunktur måste vi ha återställt de offentliga finanserna till väl av bnp. Vi ska ha styrka och kraft att möta nästa nedgång även om den blir brutal. Vi ska ha medel och möjligheter att säkra kommunerna även i nästa uppsägningsvåg. Vi ska kunna säkra att vi kan sänka skatter och stötta hushållen också i nästa stålbad. Vi ska kunna säkra att den ekonomiska politiken är trovärdig, expansiv och effektiv också i nästa finanskris. Detta kan vi bara göra om vi har god ordning på de offentliga finanserna. Det är nu det är tid att återställa ladorna så att vi har resurser att agera när så krävs. är det naturligtvis svårt att värja sig från intrycket att det föreligger ett visst reformutrymme inför höstens budgetproposition. Låt mig vara tydlig med våra utgångspunkter för hur det reformutrymmet ska användas. Det handlar om välfärd och trygghet. Det ska vara små skillnader mellan människor i . Vi ska ha sammanhållning. Alla människor ska ha god sjukvård, bra äldreomsorg och trygg omvårdnad. Det är en central utgångspunkt för vårt arbete framåt. Kunskap och utbildning är ett fundament för vår politik. Det är för att vi ska säkra vår konkurrenskraft som vi ska ha de bäst utbildade eleverna. Det är för att vi ska minska ungdomsarbetslösheten som lärlingsutbildningar och praktisk utbildning ska stärkas. Det är för att vi ska klara sammanhållning, rörlighet och trygghet som vi ska ha ett väl fungerande utbildningssystem. Den röda tråden genom den här politiken är självfallet jobben. Välfärd, trygghet och sammanhållning måste bygga på arbetslinjen. Välfärd, trygghet och sammanhållning kan bara förverkligas om vi gör allt vad vi kan för att säkra att vi går vidare på vägen mot full sysselsättning. kan vi se framsteg. Vi är på väg. Vi har en sysselsättning som växer snabbare än i något annat industriland. Den växer till och med snabbare än i . 300 000 personer tillkommer i sysselsättning. Likafullt är fortsatta åtgärder för att stärka sysselsättningen regeringens viktigaste prioritering. Vår politik vilar på tre ben. När det gäller arbetslinjen bör jobbskatteavdraget förstärkas . Tjänstemannabeskattningen måste lindras. Vi måste fortsätta med systemvård i sjukförsäkring och a-kassa för att säkra att vi kombinerar trygghet med goda drivkrafter att komma tillbaka till arbetslivet. Vi måste förstärka anställningsviljan. Bara om det finns företag som vill anställa och expandera kommer sysselsättningen att fortsätta att öka. Företagsklimatet förstärks på avgörande punkter. Det handlar om expertskatt, 3:12-regler och riskkapital, forskningsavdrag och översyn av bolagsbeskattningen. Steg för steg ska vi vidta åtgärder för att förstärka vårt företagsklimat. Lika viktig är kunskapen. Vi ska återupprätta kunskapen. Vi ska återupprätta lärarens status i skolan. Lärare som är framgångsrika och som anstränger sig ska premieras. Vi ska ha offensiva satsningar på forskning och infrastruktur. Det är en självklar del av en tillväxtpolitik som vi ska klara också . Det går bra för . Vi räknar med en stark tillväxt . Men glöm aldrig att detta sker i en bister och karg omgivning! Glöm aldrig att det är nu vi kan ställa huset i ordning för att klara nästa vinterstorm! Vi måste gemensamt ta ansvar för att göra det. Vi får inte förhäva oss, förivra oss och spela bort de resurser vi nu har. Det är i goda tider vi lägger grunden för den krispolitik som är av avgörande betydelse när nästa stålbad och nästa lågkonjunktur kommer. Därför är den centrala utgångspunkten för vår ekonomiska politik ordning och reda i de offentliga finanserna. Vi ska säkra att varje krona används effektivt. Vi ska säkra att vi har buffertar och säkerhetsmarginaler för att klara också . Utifrån den utgångspunkten kommer jobben först. Full sysselsättning är grunden för trygghet och rättvisa, för att stärka individen och för ett samhälle som mår väl och utvecklas med sammanhållning och välfärd. Men vi måste också klara välfärd, trygghet och sammanhållning. Utbildning, bra generella stödsystem och trygghet för människor är vad välfärdsstaten ska erbjuda sina medborgare. Det kan vi erbjuda, för vi har ordning och reda i de offentliga finanserna. Vi sätter jobben först, och vi återupprättar full sysselsättning. 60 (S): Ja, det går bra för . Ekonomin utvecklas starkt, hushållen konsumerar och företagen investerar. Tillväxten beräknas uppgå till starka . Det är något som vi alla har anledning att vara glada för. Bakom oss har vi flera tuffa år. Vi drabbades hårdare än de flesta av finanskrisen. En viktig orsak var vårt exportberoende. återhämtar sig snabbare än många andra länder, inte minst på grund av just vår starka exporttillväxt. Finanskrisen har i grunden förändrat hur vi ser på politiken. Fler och fler inser nu att marknaden är en bra tjänare men en usel herre. Det har blivit än tydligare att banker och finansiella företag behöver omfattas av hårdare övervakning och tuffare regler och tvingas att hålla mer eget kapital. Finanskrisen har också demonstrerat betydelsen av starka finanser. Här har de ekonomiska ramverken tjänat vårt land mycket väl. hade inte klarat krisen lika bra om vi inte hade sanerat statsfinanserna efter 90-talskrisen. Det var ett saneringsarbete som vi socialdemokrater genomförde tillsammans med bland annat det då pragmatiska . Det var ett saneringsarbete som också bars fram av alla löntagare där alla var med och bidrog till att lösa krisen. Det går bra för , men det går inte bra för alla och allt är inte bra. Vi har stora sprickor i vårt välfärdssystem. Det finns klyftor som växer, cancersjuka som utförsäkras, barnfattigdom som ökar och skolresultat som sjunker. Det kanske mest akuta problemet för vårt lands ekonomi är att det råder massarbetslöshet som företagen vill anställa. Närmare 400 000 svenskar, av arbetskraften, är arbetslösa. rapporterar att sju av tio företag har haft svårt att rekrytera, och vart femte av dessa företag har därför tvingats tacka nej till order. Den bristande matchningen på arbetsmarknaden är ett hot mot den ekonomiska utvecklingen i vårt land. Den försämrade matchningen gör att obalanserna i ekonomin växer. Svårigheten för företagen att hitta rätt arbetskraft pressar upp löner och priser. , vars främsta uppgift är att värna prisstabilitet, tvingas därför höja räntan . Så ser ekonomiska samband ut. När man, som den här regeringen har gjort, drar ned på utbildningarna och försämrar matchningen på arbetsmarknaden drabbar det i slutändan hushåll med större räntekostnader. Med högre räntekostnader blir det dyrare för företagen att investera. Den ekonomiska tillväxten riskeras och tillväxten hämmas. Här saknar jag åtgärder från regeringen i årets vårproposition. Här flaggas det för fortsatta skattesänkningar, men det finns inga konkreta åtgärder för att klara missmatchningen på arbetsmarknaden och för att investera för framtiden. Då går det att ha ambitiösa mål för arbetslösheten, men risken är ju att den här missmatchningen hämmar tillväxten i form av höjda räntor och ser till att den positiva utveckling som vi ser framför oss inte når ända fram. är ett bra land, men krävs det en politik som sätter jobben först. I den vårbudgetproposition som regeringen presenterat uttrycks förhoppningar om att ska nå en arbetslöshet på . Det tror jag absolut kan vara möjligt om vi klarar missmatchningen och investerar för framtiden. Men jag tycker att ambitionerna ska vara mycket högre än så. Målet kan inte vara 5 procents arbetslöshet. Målet måste vara full sysselsättning. Inget annat duger. (Applåder) Vi socialdemokrater kommer att presentera vårt alternativ till vårpropositionen . Men vi har redan angett några viktiga åtgärder som krävs för att bygga framtiden. Vi behöver en krispolitik, och jag menar att regeringen saknar en efterkrispolitik. Det som vi vill göra handlar om att bryta missmatchningen, se till att alla de hundratusentals som är arbetslösa kan ta de jobb som finns och de jobb som kommer. Då handlar det mycket om att satsa just på utbildning. Vi ser att det är brist på tekniker, ingenjörer och svetsare. Då borde vi snabbt kunna sätta in effektiva utbildningar så att de som är arbetslösa kan ta de nya jobben. Men vi ser också framöver att vi kommer att få brist på andra områden. Vi ser till exempel att det inom två, tre eller , beroende på när folk går i pension, kommer att vara brist på arbetskraft inom vården. Det måste vi göra någonting åt . Om vi redan nu börjar förbereda för de jobb som kommer är våra ungdomar och de som är arbetslösa bättre förberedda framöver. Här saknar jag, som sagt, åtgärder från regeringens sida. Vi socialdemokrater kommer i vår vårmotion att mer konkret redovisa vad vi vill göra för att klara missmatchningen. Vi vill också investera för framtiden när det gäller infrastruktur och bygga om i en mer klimatsmart riktning, inte minst i miljonprogramsområden. Vi kommer att återkomma. Jag tycker hur som helst att regeringen saknar en efterkrispolitik. Regeringen har inga förslag för att lösa det mest akuta problemet , missmatchningen på arbetsmarknaden. Vi har flera hundratusen arbetslösa som sju av tio företag säger att de har svårt att rekrytera personal. Vart femte av de företagen, enligt , säger att de avstår från order på grund av denna missmatchning. Det här är någonting som vi behöver göra något åt , och regeringen står tyvärr tomhänt och saknar en efterkrispolitik. 61 Finansminister (M) replik: Får jag börja med att välkomna till den ekonomisk-politiska debatten. Socialdemokraterna är ett parti som står för andra värderingar än vad vi gör, men Socialdemokraterna är också en viktig samarbetspartner för alla partier i riksdag. Vi har haft samsyn kring ramverk, pensioner och i många EU-frågor, och jag välkomnar möjligheten att samarbeta med Socialdemokraterna och också i fortsättningen. Jag välkomnar honom till debatten. När jag har sagt det är det slut på vänligheterna. Du talar om missmatchning. Sedan får vi ändå veta att vad Socialdemokraterna står för är att varenda människa som sätter sig i bilen och åker till jobbet ska få höjd skatt. Ersättningen i trygghetssystemen ska höjas. Amspolitiken ska rullas tillbaka . Vad är det? Det är riktade missiler mot matchning. Det är riktade missiler för ökad missmatchning. Jag skulle önska att Socialdemokraterna förnyade sig, men det man hör i bakgrunden är hur de gamla traditionella betonghäckarna drar i gång cementblandarna. Här ska det byggas hinder. Här ska det byggas trösklar, spärrar och murar trösklar, spärrar och murar som ökar missmatchningen i svensk ekonomi. Det skulle också skapa allvarlig osäkerhet kring offentliga finanser. Det vi behöver i är mer rörlighet, mer utbildning, mer flexibilitet, mer företagsamhet, mer initiativkraft och mer utveckling. Då kommer jobben. Då sjunker arbetslösheten. Hinder, spärrar, trösklar och murar behöver vi inte. 62 (S) replik: De facto är det flera hundratusen som är arbetslösa. säger sju av tio företag att de har svårt att rekrytera.