prot · GY09110 · 2011-06-07 00:00:00 — Kan infrastrukturministern förklara det för oss? Vad krävs för att regeringen ska ändra sig och prioritera denna linje? 148 (V): Tack till statsrådet för svaret! Vi talar här om den mest glesbefolkade delen av . Vi pratar om över halva som har sin sjukvård i för vissa former av specialistvård. Alternativet till att flyga mellan och , om man ska åka med någon sorts kollektiv trafik, är en bussresa på upp mot . Då ska man ha turen att bo i . är ett av våra större län. De som bor längre bort i länet kanske har en bussresa till . I restid pratar vi alltså om en stockholmare som ska åka tåg inte bara till , utan nästan till för att komma till sjukhuset. Det finns särskilda skäl att ge speciellt stöd till den här delen av landet på grund av de extremt långa avstånden. I grunden handlar det om att garantera människor en likvärdig tillgång till god hälso- och sjukvård. Man kan tolka statsrådets svar på olika sätt. I svaret står det att det inte innebär att regeringen har tagit ställning till att det är omotiverat att upphandla flyglinjen ÖstersundUmeå ytterligare en avtalsperiod. Tvärtom har regeringen möjliggjort en fortsatt upphandling. Man kan av svaret få intrycket att allt kommer att fortsätta som förut och att det finns en garanti för att linjen kommer att upphandlas. Min fråga till statsrådet är: Är det en garanti? Står statsrådet här och lovar att flyglinjen kommer att fortsätta? Eller är det en så kallad slamkrypare och något som man kan tolka lite hur som helst? Är det en tänjbar formulering? Jag är varm anhängare av järnvägstrafik. Järnvägstrafiken är ju gravt eftersatt i norra . Vi kunde se det när det var en olycka i , tror jag. Då klipptes halva av på grund av att det bara är enkelspår mellan norra och . Det fick stora ekonomiska konsekvenser. Det innebär inte att tågtrafiken saknar potential i norra . När kommer i full drift blir det möjligt att pressa restiden mellan och , då man byter i , till ned mot . Det är fortfarande mycket lång restid för lång, skulle jag vilja säga. Man skulle kunna ha direkt tågtrafik mellan och , men det kräver en upprustning av den del av som går till . Den är eftersatt när det gäller underhåll och inte möjlig att bedriva persontrafik på. Då skulle man kunna ha betydligt snabbare och effektivare tågtrafik mellan och . Det är något som vi skulle vilja se. Det skulle kunna komplettera och delvis ersätta flygtrafiken på . finns inte det alternativet. Vad jag vet har inte regeringen några planer på att satsa på direkt persontågstrafik mellan och . Jag vill ändå fråga om regeringen planerar för en direkt tågtrafik mellan och . Har man som politisk målsättning att en sådan tågtrafik ska starta? En sådan upprustning kommer i och för sig att ta . Om inte heller det är fallet är det här enbart en direkt försämring av möjligheten till kommunikationer i övre . Jag tror att det är skadligt för de patienter som behöver en bekväm och snabb resa för att få sjukvård. Det är också skadligt för samarbetet i övre och möjligheten att binda ihop oss och inleda ett närmare regionalt samarbete. Jag vill ha svar på de två frågorna. Garanterar regeringen fortsatt trafik, och vilka planer har man för järnvägstrafiken mellan och ? 149 Statsrådet (M): Tack för bra frågor från samtliga i debatten. är inne på att regeringen inte vill se skillnaderna i landet. Jag tycker att det är lite tveksamt att tolka det så snävt. I så fall skulle vi ju inte ha trafikavtal som är till för att se till att täcka upp där det kommersiella inte fungerar. säger att underlaget inte har förändrats. Visst har resandet förändrats. för statistik eftersom man betalar för sjukresor. De har inte i sina argument nämnt kopplingen till patienter. Det antal patienter som reser har minskat kraftigt. Däremot är det, som var inne på, personalen och näringslivet som nyttjar kommunikationen. I diskussionen ingår att lösa upp det ursprungliga beslutet när man gjorde sjukvårdsregionerna. Det syftade till patienterna. Vi har ändå sett att det finns andra skäl att fortsatt upphandla. Det var därför man fattade beslut om att det skulle vara allmän trafikplikt. Diskussionen om huruvida det ska upphandlas eller inte pågår just . Det kommer nog att vara kvar innan vi ser resultatet av det när generaldirektören på fattar det slutliga beslutet. sade att jag trots allt borde vara lite bekant med hur situationen är där uppe eftersom jag också har blivit uppvaktad av de olika Norrlandslandstingen. Jag kan i sammanhanget nämna att det egentligen inte rörde denna linje utan framför allt möjligheten att ha beredskap på de olika flygplatserna i norr, inte minst för akutflyget. Då kan jag avslöja lite fint i denna kammare för er som är här inne att vi har en ambition att hitta en långsiktig lösning på det också. Det kommer att finnas med i budgeten . Vad krävs då för att regeringen ska prioritera denna linje? Som jag har sagt har regeringen sagt, vilket också står i svaret, att det är motiverat att upphandla trafiken mellan och minst en avtalsperiod ytterligare. är i gång med att genomföra ett konkurrensutsatt anbudsförfarande. Syftet är att teckna ett avtal. Det som jag tycker är viktigt är att hålla fast vid det som gäller för alla andra linjer jag utgår nämligen från att man inte vill särskilja sig från de andra som har trafikavtal nämligen att det är som fattar det övergripande beslutet om ändamål och storlek på själva anslaget. Sedan är det regeringen eller den myndighet som vi säger ska göra det som beslutar vilka linjer som ska upphandlas. Det innebär egentligen att förslaget som ligger i vårbudgeten handlar mer om att det inte ska behöva krävas några speciella riksdagsbeslut utan att det ska ske på lika sätt som gäller i övrigt med de flyglinjer som ingår i själva upphandlingen av trafikavtal. 150 (S): I grund och botten handlar denna debatt om rätten till jämlik vård på lika villkor. Jag vill börja med att korrigera lite grann av det som ministern säger. Jag menar att förutsättningarna för, behovet av och orsaken till den särställning som denna linje har inte har förändrats. Utifrån en resvaneundersökning är kunskapen alldeles för dålig för att man ska kunna dra så långtgående slutsatser. Jag menar att vi vet för lite om hur resandet ser ut. kritiserar också med all rätt resvaneundersökningen. Vi vet att det är lite färre patienter som reser . Men vi vet också att det är fler personal som reser på grund av att man har ändrat sättet att jobba. Man har också tänkt på personalen och patienterna när man har en buss som går i stället för att man alltid reser med flyget. Jag menar att denna linje har en särställning, och jag tycker att den ska fortsätta ha det utifrån att då vi tog beslutet om att öka underlaget till med patienter från var det villkorat att det skulle finnas en bra och väl fungerande kommunikation genom ett upphandlat flyg och att staten skulle vara garant för det. Det är också därför som vi har ett riksdagsbeslut om detta. Då ska vi inte straffas för att vården har utvecklats och att det inte alltid är patienter som reser utan personal för att det är bättre. Det är fråga om huruvida flyget behövs. Ministern säger att det handlar om att beslutet ska ligga på rätt nivå. Det menar jag att det faktiskt gör . Precis som säger finns det anledning att vara orolig. Även om ministern vill garantera att upphandlingen ska fortsätta känns det ändå som att det är alldeles för skakiga grunder med tanke på att man kan dra dessa slutsatser utifrån ett så dåligt och undermåligt underlag. Det som jag blir mest upprörd över är att det sägs att det är för få som reser med flyget och att det skulle vara grunden för att man inte ska särbehandlas jämfört med andra linjer. Förutom att resvaneundersökningen inte alls är tillförlitlig anser jag att resonemanget att det är för få resande och att det skulle göra linjen mindre viktig är helt felaktigt. Jag skulle hålla med om detta om resandet handlade om andra saker och om orsaken till resandet skulle vara någonting annat än att ta sig till sitt regionsjukhus för att få specialistsjukvård. Det är inga nöjesresor som vi talar om i detta fall. Det finns anledning att faktiskt se detta utifrån ett annat perspektiv. Varför reser man? Sedan är det ett problem att man har en kriterielista över vad man klassar. Det gäller den tillgänglighetsanalys som finns , som man använde sig av på Rikstrafiken och använder på , där resor till regionsjukvård ligger på femte plats. Före går alltså resor till , resor från och nöjesresor. Det finns alltså en lista där internationella resor går före. Kultur, service och speciella inköp går också före resor för att ta sig till sitt specialistsjukhus eller regionsjukhus. Detta tycker jag att det finns anledning att faktiskt föra ett resonemang om. Det genomsyrar nämligen också möjligheten att avfärda behovet av att ha en särställning när det gäller resorna till . Det skulle jag alltså vilja att ministern förde ett resonemang om: Hur ser hon på kriterielistan, och tycker ministern att det är rimligt att internationella resor, kultur och service går före resor till ? 151 (S): Jag tycker ändå att det låter som att ministern i stort sett lovar en fortsatt trafik. ger ministern svar på nya frågor, och det kan vi vara tacksamma för. Jag har även interpellerat i frågan om flygplatsberedskap, så jag ser positivt på detta löfte från ministern. Vi får se om jag får anledning att återkomma kring denna viktiga fråga. Jag vill också hänvisa lite grann till det var inne på, nämligen resvaneundersökningen. Den är väldigt dåligt underbyggd. Oavsett vilket beslut man går på är just denna resvaneundersökning sällsynt dålig. har man haft 213 enkätsvar från resande, och det tycker jag inte att man kan bygga en sådan här rapport på. Svarsfrekvensen var dessutom . Jag tycker att vi bör hjälpas åt för att se till att det blir bättre. Utvecklingen av hälso- och sjukvården går mot alltmer samarbete, och teknikutvecklingen gör också att patienterna slipper resa i allt större utsträckning. är det precis som har varit inne på så att kontakterna ökar mellan sjukvårdspersonalen i , men även i och . Vad man måste komma ihåg i diskussionen är nämligen att denna flygtrafik, denna linje, fortsätter upp till . Det ska alltså ses som en helhet. Även del av norra sjukvårdsregionens samarbete är faktiskt beroende av detta. De tjänsteköp som sker mellan och de övriga länssjukhusen innebär ofta att läkare åker från och bemannar funktioner i eller i Sundebyn i . Man bemannar tjänster som onkologi, medicinska konsulter, barn- och neonatalvård, neofysiklabb, labbtjänster och så vidare. När läkarna vidareutbildar sig krävs det också att de fullgör sin praktik på andra sjukhus, helst universitetssjukhus. och läns läkare gör i regel detta på Nus. Inom norra sjukvårdsregionen pågår det samarbeten inom respektive specialistområde som ger kompetensutveckling för alla anställda med bland annat erfarenhetsutbyten och regionmöten. Eftersom fungerande kommunikationer är helt nödvändiga för samarbete vill jag avslutningsvis veta vad statsrådet avser att göra för att bibehålla tillgängligheten och utveckla samarbetet inom specialistsjukvården. 152 (V): Jag skulle återkomma till vad statsrådets besked egentligen innebär för flygtrafiken. Jag uppfattade det som att man nu skjuter ansvaret till . Syftet är att teckna ett avtal, men garantier finns inte. Jag menar att det här inte är gott nog. Även om det skulle bli ett avtal vet vi inte hur det blir eller året därefter, och då har man skjutit ansvaret någon annanstans. Statsrådet frågar oss, kanske retoriskt, om vi anser att man ska särskilja den här flyglinjen från andra. Svaret är: Ja, vi anser det. Vi anser att det finns särskilda skäl av hänsyn till patienter som ska till sjukhuset till . Man har förespeglats möjligheten att få flyga. Just därför är den här flyglinjen värd en egen post. Jag skulle vilja be statsrådet att med några ord kommentera utvecklingspotentialen för tågtrafiken över mellan och . Jag vill inte sätta den i motsatsställning till flygtrafiken, men jag menar att det finns stora möjligheter att förbättra kommunikationerna, antingen med tågtrafik över eller kanske direkttåg över eller något annat. Vad är regeringens tankar om hur man ska förbättra den svårt eftersatta tågtrafiken? Jag tycker att man ska se detta i ett vidare perspektiv. Det pågår i övre en diskussion om hur vi ska organisera vårt framtida samarbete, möjligen i en sorts storregion över . Det finns en betydande skepsis på många håll, inte minst i , mot en storregion. Man fruktar att allting kommer att hamna vid kusten, att det kommer att hamna i , att man själv inte kommer att få ta del av det, att kommunikationerna kommer att vara dåliga. Själv är jag försiktigt positiv till en storregion. Jag tror att vi behöver samarbeta mycket mer över , men det förutsätter goda kommunikationer. Det förstärker bilden av att man kommer att erbjuda service till några men inte till alla. Det tror jag hämmar våra möjligheter att utveckla det regionala samarbetet. 153 Statsrådet (M): Kriterielistan för trafikavtal har funnits väldigt . Någonting som har kommit upp i sammanhanget är på vilket sätt man ska förhålla sig inte minst till hela den stora framväxande turistnäringen, som är i behov av transporter som bidrar till tillväxt. lägger till diskussionen om sjukvården i sammanhanget. Jag kan bara säga att vi har kriterier som gäller just , men det är klart att det ständigt kommer upp diskussioner om vad som egentligen ska ingå. I den här debatten får jag väl säga att det känns skönt att flyget upplevs som positivt. Det är annat än vad vi hört tidigare . Då är frågan: Lovar jag , hur ska man tolka det jag säger? Jag förtydligar det som står i svaret: Regeringen tycker att det är motiverat att upphandla UmeåÖstersund minst en avtalsperiod till. För upplysning: Det är inte i taget, utan en avtalsperiod är och framåt. Det är omfattningen av avtalet i sådana fall. Utifrån att vi fattade beslut om att just den här sträckan skulle vara med allmän trafikplikt har det givit möjligheter för att utföra ett konkurrensutsatt anbudsförfarande. Det handlar inte om det sade tidigare, att jag skjuter ansvaret till , utan det ligger i deras uppdrag att göra detta. Syftet ska vara att teckna ett avtal. Som jag sade tidigare kommer beslutet och fattas av generaldirektören. Oavsett om man tycker om regioner eller inte kan vi se på detta utifrån de människor som bor i hela , om vi kallar det för region. Vi vet att sjukvården är ojämlik över landet; det är ett känt faktum. Det har betydelse för en i vilket landsting man befinner sig i. Jag tror att det framöver kommer att vara ännu viktigare att ha utbyte av specialister, vare sig man får vård någon annanstans eller i sin närhet så att specialisterna kommer hem till en, i syfte att minska ojämlikheten. Det som har varit med i diskussionen med , som har tagit upp detta, är att det framför allt är personal jag tror att nämnde det tidigare som ska ha det här utbytet. Det är en sak som gör att det finns andra skäl än just patientunderlag, som vi vet har minskat oavsett vilken mätning man än har gjort, för att fortsatt upphandla detta. Det är därför vi har den här turordningen. Däremot kan jag inte och får eller bör inte heller tala om vad utgången blir, för det vet jag faktiskt inte. Det kan jag heller inte lägga mig i. Men med avtalet om allmän trafikplikt har vi möjliggjort att man nu är mitt uppe i en sådan upphandling. 154 (S): Det känns bra, även om jag inte känner mig helt lugn. Även om ministern inte säger helt klart ut att det är klart, vet vi att i alla fall framåt ska vi ha säkrat Umeåflyget. Jag tycker ändå att det finns anledning för ministern att fundera på just beslutsunderlaget. Jag kanske tjatar, men ministern har inte riktigt kommenterat mitt tjat om att man fattar beslut utifrån det här underlaget, att man över huvud taget låter det komma igenom. Man ska skicka tillbaka det och säga: Vi är inte nöjda. Vi kräver ett bättre underlag för att kunna dra några slutsatser över huvud taget. säkrar vi det här framåt. Men vi debatterar så ofta i kammaren just myndigheters sätt att agera och får då svaret att det är ett myndighetsbeslut. Det är därför som jag inte känner mig helt säker och trygg i att vi lämnar över det här beslutet till , som precis har prioriterat ned den här flygsträckan från nivå ett till nivå två. När man då lämnar ifrån sig en sådan här undersökning, som man ändå har gjort, tycker jag inte att det känns så lugnt. Turismen är viktig, men då kanske inte utifrån upphandlingskriterier. Att satsa på vägar och järnvägar och se till att de sträckor som trafikeras under turistsäsong graderas upp och att man får ett bättre sätt att mäta mängden trafik är en annan sak. Jag vill också fråga statsrådet om de landsting som har skickat skrivelsen med frågan till statsrådet. De har inte fått något svar, och det tycker jag är lite anmärkningsvärt. Men jag har fått ett löfte från ministern om att den här linjen är säkrad i alla fall framåt. Jag beklagar att inte särställningen lever kvar och att man inte följer upp och tar det politiska ansvaret på riktigt, för nu lämnar man över det som ett ansvar till . 155 (S): Jag tackar infrastrukturministern för en bra debatt och diskussion här i kammaren. Regeringen kan ta initiativ till att lyfta in kriterierna för sjukvård i ett kommande regleringsbrev eller liknande till , för kommunikationerna för att möjliggöra utbyte inom specialistsjukvården kommer ju inte att bli mindre, precis som statsrådet var inne på tidigare. Av Rikstrafikens, nuvarande , egen tillgänglighetsanalys framgår dessutom behovet tydligt av en flygförbindelse från för att klara uppsatta kriterier för möjligheten att ta sig till region- och i inom rimlig tid med angivna restidsgränser på tre respektive . Avståndet mellan och är som bekant , vilket innebär en restid, som vi har hört tidigare här, , med buss . Jag tror att ingen här vill se en lösning med flyg via . Alltför mycket infrastruktur är uppbyggd på kommunikationsvägarna norrsöder och södernorr i stället för att se behovet av östvästliga fungerande förbindelser. Det tror jag att vi gemensamt måste jobba betydligt bättre med. Jag vill ändå tacka ministern för hennes tydlighet här att i stort sett lova till. Ministern har inte riktigt kommenterat fråga om tågförbindelserna. Framgent tror vi att de är de enda rimliga kommunikationsvägarna, men är det faktiskt flyget som är den enda fungerande. 156 Statsrådet (M): Det är bäst att jag börjar med fråga om tågen. Han nämnde att kräver upprustning. Det är på gång. Tyvärr blev det något försenat, men minns jag rätt ska upprustningen vara klar till 2012. Det kommer att få konsekvenser också när det gäller , precis som sade. Den övriga sträckningen finns inte med i planen , men jag tror att när den kommer på plats får betydelse. Dina känslor, , styr du själv över. Dem kan jag inte styra åt dig. Du är givetvis i din fulla rätt att fundera över vad som är riktigt eller inte och hur man ska tolka det jag säger. För att undvika missförstånd vill jag vara tydlig med att jag inte här har givit ett löfte om att det blir till. Jag upprepar det jag har sagt: Regeringen har ansett det motiverat att upphandla sträckan. Därför fattades det ett beslut om att det skulle vara en allmän trafikplikt på sträckan. Detta har möjliggjort för att göra den upphandling som pågår och som generaldirektören kommer att fatta beslut om. Tecknas det ett avtal kommer det att gälla och framåt. Det exakta beskedet får vi . Jag tackar för en bra debatt. Överläggningen var härmed avslutad. 23 § Svar på interpellation 2010/11:392 om utsläppstak 157 Statsrådet (M): har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att inte ska överskrida utsläppstaket för koldioxidutsläpp. ägs och drivs av . Det är således som har ansvaret för att beslutade miljövillkor för flygplatsen, inklusive utsläppstaket för koldioxidutsläpp, uppfylls. har i en skrivelse till regeringen hemställt om att regeringen ska förbehålla sig prövningen av tillåtligheten för med stöd av 17 kap. . Även har uppmärksammat regeringen på frågan. Vidare har bolaget lämnat in en ansökan till mark- och miljödomstolen om ett nytt miljötillstånd för hela verksamheten vid . Regeringen kommer att ta ställning till skrivelserna från och . Jag kan inte föregripa dessa ställningstaganden och således inte närmare diskutera regeringens syn på miljöbalksprövningen av . 158 (V): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag beklagar att statsrådet inte är beredd att ge sig in i en sakdiskussion om hur denna mycket allvarliga fråga ska lösas. Senast såg jag att företrädare för Swedavia var ute i massmedierna och påkallade uppmärksamhet på att man akut måste få nya miljövillkor för att kunna fortsätta verksamheten som pågår och inte överskrida utsläppstaken som blir bindande . I yttersta fall skulle ett överskridande av utsläppstaken kunna innebära inskränkningar i trafiken på . Det är av nationellt intresse att så inte sker. har stor ekonomisk betydelse, och det handlar om att använda de investeringar som har gjorts på ett förnuftigt och företagsekonomiskt rationellt sätt. Det vore ett slöseri att inte kunna använda fullt ut. Det vore också ett stort nederlag att ge upp de miljökrav som man har satt och höja utsläppstaket. Det vore inte en acceptabel lösning. Statsrådet hänvisar till Swedavia som ansvariga för verksamheten, och det är naturligtvis sant på ett plan. Men när , Swedavias företrädare, utredde frågan på regeringens uppdrag och tog fram en handlingsplan för vad man ska göra för att minska utsläppen från flygplatsen konstaterade man: Dessa åtaganden är inget som LFV självt klarar. Det är avgörande att även andra aktörer bidrar, inte minst inom kollektivtrafiken. Det här beror på att merparten eller drygt hälften av utsläppen inte kommer från flyget eller från flygplatsen utan från trafiken till och från flygplatsen. Det kan Swedavia göra mycket lite åt i praktiken. I själva verket har andelen av utsläppen som kommer från flyget och från driften av flygplatsen minskat. Det är alltså trafiken som är huvudproblemet. En ganska uppenbar lösning är att öka det kollektiva resandet till flygplatsen och på så sätt minska utsläppen från privatbilismen. reser av dem som åker till kollektivt. Man kan jämföra det med Kloten där av resenärerna reser kollektivt till flygplatsen. Hur ska man då få fler att åka kollektivt till ? Det finns grovt sett två metoder. Man inför biltullar, gör det dyrare att åka dit med bil, eller sänker priset på kollektivtrafiken vanlig enkel marknadsekonomi helt enkelt. Jag menar att den senare möjligheten är den som är att föredra, inte minst för dem som arbetar på flygplatsen och ofta har dyra resor till och från arbetet, ofta arbetar skift och har obekväma arbetstider. Till reser ungefär 10 miljoner resenärer . Tåglinjen Express har en kapacitet på 10 miljoner resenärer . reser inte alla från , och det är naturligtvis en högre belastning vissa tider , men är tågtrafiken till fullständigt underutnyttjad. Det gäller dels att fler skulle kunna resa med Express, dels att fler pendeltåg och fjärrtåg skulle kunna ledas in på den fjärrtågstation som finns på . Trots att man gjorde den mycket kostsamma investeringen att bygga spåret dit har det inte använts till sin fulla kapacitet. Det här är inget mindre än ett nationalekonomiskt slöseri, menar jag. Förklaringen till det här är enkel. är driven av en privat ägare. Det kallas A-Train och är ägt av ett australiensiskt investmentbolag. De har helt enkelt väldigt lite intresse av att öka resandet, eftersom deras huvudintresse är att göra maximal vinst på verksamheten. Då kan man ta för en enkel resa till , vilket inte en privatperson eller en familj på semester betalar utan de sätter sig på flygbussen. Då tar man ut höga avgifter för pendeltåg och fjärrtåg som stannar på tågstationen, vilket gör att biljetterna blir dyra och de väljer att inte lägga trafiken den vägen.