prot · GY0970 · 2011-03-10 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Meddelande om aktuell debatt Talmannen meddelade att på begäran av Socialdemokraternas riksdagsgrupp skulle en aktuell debatt om arbetsmarknadspolitiken anordnas kl. 9.00. Från regeringen skulle arbetsmarknadsminister (M) delta. Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse: Till talmannen om aktuell debatt med anledning av allvarliga brister i regeringens arbetsmarknadspolitik Trots en bred uppgång på arbetsmarknaden har många företag svårt att finna personal med rätt kompetens. har långtidsarbetslösheten bitit sig fast och de långtidsarbetslösa beräknas öka dramatiskt i fas 3 . I stället för att investera i utbildning, hänvisas långtidsarbetslösa till passivitet i de så kallade garantierna. Många som hamnar där får vänta på att dagarna tickar in i fas 3. I fas 3 är det inte tillåtet att delta i utbildning. Ingen uppföljning har gjorts av fas 3. Det har uppdagats att rena skojarföretag har kunnat utnyttja långtidsarbetslösa i fas 3. Regeringen har satsat miljardbelopp på coachverksamhet utan att följa upp resultaten. Det har emellertid visat sig att de arbetslösa som gått till en jobbcoach inte får jobb i högre utsträckning än andra. När fackförbundet jämförde arbetsmiljön på alla statliga verk och bolag fick Arbetsförmedlingen bottenbetyg. Av arbetsmiljöundersökningen (2010) framgår att arbetsbelastningen är mycket hög till följd av flera nya tunga uppdrag som regeringen ålagt förmedlingen. Förmedlarna har svårt att hinna med att ge god service och att träffa sina klienter i den utsträckning som krävs. Att de anställda på Arbetsförmedlingen inte ges reella resurser att hjälpa människor till jobb är allvarligt. Med anledning av situationen på arbetsmarknaden och de brister i regeringens arbetsmarknadspolitiska åtgärder som uppdagats begär vi Socialdemokrater en aktuell debatt. 3 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellation 2010/11:261 Till Interpellation 2010/11:261 Fattigdom bland ensamstående föräldrar av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag 4 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2010/11:FPM79 Rekommendation om insatser för att minska antalet elever som lämnar skolan KOM(2011)19 till utbildningsutskottet 5 § Anmälan om inkommen granskningsrapport från Talmannen anmälde att följande granskningsrapport inkommit från : RiR 2011:11 Tydlighet och transparens i budgetpropositionen ? Redovisningen av finans- och sysselsättningspolitiska ramverk 6 § Övergripande miljöfrågor m.m. Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2010/11:MJU10 Övergripande miljöfrågor m.m. 1 (S): Vi ska debattera miljö- och jordbruksutskottets motionsbetänkande nr 10 Övergripande miljöfrågor m.m. För tids vinnande vill jag börja med att yrka bifall till reservation nr 1 men står självfallet bakom de övriga socialdemokratiska reservationerna i betänkandet. Miljöfrågan är global. Därför är det viktigt att hela världen är med och tar sitt ansvar. skrevs Kyotoprotokollet under, och det var ett viktigt steg för att genomföra en global miljöstrategi. Det globala miljötänkandet är en förutsättning för att vi ska klara de utmaningar som vår jord står inför. Processen har sedan gått vidare i världssamfundet, och ytterligare några små steg har tagits till exempel vid klimatmötet i . Tyvärr räcker inte den ambitionsnivå som finns . I dessa sammanhang måste EU ta ett mycket större ansvar. Vi socialdemokrater anser att EU ska gå före och minska sina utsläpp till 2020 oavsett vad andra länder säger. Här är det viktigt att är tydligt. Vi socialdemokrater, miljöpartister och vänsterpartister vet att det svenska miljömålet kommer att vara svårt att uppnå till 2020. Vi vill därför betona att det arbetet måste prioriteras. Vi tycker att regeringen har sänkt ambitionsnivån rejält. Vi vill öka ambitionerna på det miljöpolitiska området och genom kraftiga åtgärder jobba för att nå de mål som är så oerhört viktiga för vår planet. För att lyckas med det krävs höga ambitioner men också bra verktyg. Jag anser att ekonomiska styrmedel är ett av de viktigaste verktygen och nyckeln till att faktiskt lyckas nå målen. Med ekonomiska styrmedel kan vi stimulera fler människor och företag att ändra sitt beteende och på så sätt skapa en utveckling som är såväl ekonomiskt som socialt och ekologiskt hållbar. Hit hör klimat-, energi- och miljöskatter. Men för att vi ska lyckas krävs också lagstiftning, handel med utsläppsrätter och olika certifikatprogram. Dessa styrmedel ska utformas så att de stimulerar till arbete, till företagande och till att bibehålla industrins konkurrenskraft som det ska leda till hållbar utveckling. Jag tror att vi genom teknikutveckling och ett ändrat beteende kan klara omställningen och nå de miljömål som vi satt upp. Det kommer dessutom att leda till att den svenska konkurrenskraften kan stärkas genom innovationer och, i förlängningen, nya exportprodukter. Vi måste, som jag sade tidigare, tänka och agera globalt. Minst lika viktigt är dock att vi agerar, och påverkar det som händer, lokalt. De lokala miljöfrågorna och det lokala miljöarbetet måste därför i alla lägen sättas i fokus. En oerhört viktig fråga i detta sammanhang är hur vi utnyttjar de resurser som vi konsumerar. I reservation nr 1 belyser oppositionen den frågan. Det handlar om att vi måste tydliggöra och sätta upp mål för att minska det onödiga slängande av mat som finns i vårt samhälle. Det är självklart ofrånkomligt att mat slängs. I många sammanhang är det svårt att avgöra matåtgången, och här finns givetvis praktiska problem. Men mycket av den mat som produceras går till spillo. Undersökningar visar att mellan av den mat som produceras i industriländer går till spillo, slängs. I svenska skolor slängs mellan 10 000 och skolmat till en kostnad av flera hundra miljoner. Här kräver vi från oppositionen en tydlig strategi från regeringens sida. Frågan måste prioriteras och tydliga mål utarbetas för att minska det slängande av mat och matavfall som sker. Ett annat område som jag tänkte beröra handlar om att vi måste förbättra forskningen om kombieffekter av olika kemikalier. Kemikalier har vi runt omkring oss i vår vardag och närmiljö. Forskning och testverksamhet har länge bedrivits för att bedöma de faror och risker som finns med de kemiska ämnen som vi nästan kommer i kontakt med. Utifrån dessa bedömningar har man satt gränsvärden och vidtagit olika försiktighetsåtgärder, och det är bra. Men både i den miljö vi människor vistas i och i den natur vi omges av finns många kemiska preparat. är forskningen och analysen av hur de olika preparaten tillsammans påverkar oss och vår närmiljö inte tillräcklig. Frågan måste tas på mycket större allvar. Därför menar vi att vi måste förbättra kunskapen om de kombieffekter som finns och höja prioriteringen när vi finansierar forskningsprojekt gällande miljö och hälsa. Även om det i stort sett är omöjligt att beräkna och forska på alla kombinationseffekter är det viktigt att frågan tas mycket mer i beaktande än vad fallet är . Vi vet nämligen inte vilka effekter många av preparaten i olika kombinationer faktiskt har både på vår hälsa och på vår omgivning. Som jag inledde med handlar miljöfrågan om både stort och smått, vilket detta betänkande också visar. Ska vi ha en jord att leva på krävs handlingskraft och politiskt mod. Den enskilda människan kan inte lösa de miljöproblem vi står inför. klarar inte heller av att lösa de miljöproblem som finns. Och marknaden klarar definitivt inte av att lösa dessa frågor. Därför måste vi politiker ha mod och vilja att kombinera den enskildes ansvar, ansvar och världssamfundets ansvar och genom morötter, ekonomiska incitament, ibland lagstiftning och piska ändra de beteenden och strukturer som finns för att på så sätt uppnå de klimatmål som vi har satt upp. Därigenom kan vi få en hållbar utveckling i och i världen. 2 (MP): Den svenska konsumtionens miljö- och hälsoeffekter utomlands är omfattande. De ökar dessutom. Trots detta sker det väldigt lite för att uppmärksamma och försöka finna åtgärder mot dessa problem. Låt mig ta ett tydligt exempel. Det finns en omfattande import av kläder och textilier till , särskilt sedan den svenska textilindustrin mer eller mindre har lämnat landet. I alla produktionsled finns en omfattande miljö- och hälsopåverkan. I delar av världen suger den upp nästan hela den vattenresurs som finns lokalt. Det är en väldigt vattenkrävande odling. Att sjöar försvinner efter extensiv bomullsodling är inte ovanligt. Människor förgiftas efter färgning som innehåller mycket skadliga kemikalier. Mängden textilier som importeras för att säljas i ökar på grund av trender och prisbilder som också påhejas av allt större klädföretag som gör mycket reklam. Detta är något som tycker att vi måste ägna mycket större uppmärksamhet åt. Även om vi inom delar av miljömålssystemet kan mäta upp positiva trender i är det inte positivt när man sedan höjer blicken och ser på helheten och vad hela effekten av den svenska konsumtionen blir. Miljömålssystemet ska hantera även påverkan i andra länder. Vi ska uppnå miljömålen i utan att försämra livsförutsättningarna för andra. Det låter väldigt bra. Problemet är att det händer väldigt lite. Vi menar att det behövs en samlad strategi inom ramen för miljömålsarbetet för att utarbeta åtgärder som begränsar den svenska konsumtionens miljö- och hälsoeffekter utomlands. beklagar att majoriteten av partierna i Miljömålsberedningen har motsatt sig en sådan samlad strategi och i stället valt att hantera frågan mer splittrat. Jag förstår våndan. Självklart vore det lättare att som miljöpolitiker kunna visa upp bara de positiva trender som man kan verifiera och mäta i sitt eget land. Det blir mer lätthanterligt på det sättet, och det är dessutom fler glada gubbar. Vi kan ju se att lyckas minska sina klimatutsläpp, men om man tittar på vad alla vi som bor i genom vår konsumtion bidrar till bara på klimatsidan kan vi i stället se att fotavtrycken ökar. Detta kommer att bli en allt större fråga . Därför är det viktigt att ta sig an detta. Miljöpolitiken är inte alltid lätt. Man måste se komplexiteten och framför allt att det globaliserade samhället vi lever i också ger oss ett ansvar för påverkan i andra länder. Politiken kan inte lämna walk over till konsumenterna bara på grund av jurisdiktionsgränsen, alltså att vi bestämmer över vårt eget land. Konsumenterna har varken kunskap eller möjlighet att påverka produktionsmetoden för produkter. Dessutom är det vi politiker som bestämmer konsumenternas möjligheter att bedriva en ansvarsfull konsumtion. Det går inte att bara hänvisa till att man ska agera på konsumentpolitikens område, utan det måste gälla politiken i sin helhet. Jag vill nu gå över till problemet med skyddet för biologisk mångfald i samband med täktverksamhet i . Under det om biologisk mångfald som hölls i stred och miljöminister starkt för ett starkare skydd för biologisk mångfald och en uppgradering av biologiska värden för samhällets långsiktiga utveckling. Jag tror att många av oss känner oss stolta över det. med konferensen pågick en domstolsprocess i om en täktverksamhet av ganska omfattande karaktär på . Detta nämner jag som ett exempel på att det inte alltid är lätt att hantera detta. Det är lätt att globalt prata om bättre biologisk mångfald, men på hemmaplan är det inte alltid lika lätt att hantera saker. Domslutet från gav ett företag som heter rätt att bryta kalksten i en unik naturmiljö på norra . Detta skedde trots att hade överklagat. Med beslutet i står dom fast. Det fanns planer på att skydda området som nationalpark. De planerna kommer troligtvis att begravas med det här. Både och har pekat på att åtaganden inom EU när det gäller skydd för den biologiska mångfalden hotas om kalkbrytning tillåts på denna plats. Det är alltså väldigt svårt att kombinera en extensiv kalkbrytningsverksamhet ett mycket stort kalkbrott med att bevara skyddsvärda arter och naturbiotoper. Det svenska regelverket satte tidigare stopp för täkter om ett tillstånd skulle innebära att livsbetingelserna skulle försämras för skyddsvärda arter, men efter en regeländring 2009 försvann den stoppregeln. Den fanns i 9 kap. 6 a § . Enligt miljöministern, som redovisade ärendet för när man skulle fatta beslut om att ändra regeln, var det inte meningen att regelborttagandet skulle försämra möjligheterna att skydda biologisk mångfald. Efter utslaget i domen, som tillåter täktverksamheten, framstår den informationen till som felaktig. föreslår att detta misstag rättas till och att stoppregeln ska tas tillbaka, så att man får skydd för biologisk mångfald i samband med täktverksamheter. Min fråga till allianspartierna är om man tycker att det är bra att det nu är svårare att värna biologisk mångfald i samband med täktverksamhet i . Hur står i så fall detta i samklang med den retorik använder i internationella förhandlingar? Slutligen, herr talman, vill jag ta upp frågan om den juridiska talerätten för miljöorganisationer. Regeringen har sagt att man behöver en bredare översyn av talerätten men att man inväntar en EU-reglering. Vi kan väl konstatera att det inte har hänt någonting på området. Det framstår alltså inte som rimligt att den ska komma. tycker att det finns starka skäl att göra en bred översyn och vidga talerätten för miljöorganisationer. På en rad områden förhindras miljö-, djurskydds- och friluftsintressets organisationer från att påtala fel som begås vid myndigheter och söka rättning i domstol när det gäller miljöintressen, friluftsintressen, djurskyddsintressen och liknande. Detta hinder gör genomförandet av miljöbeslut svårare, och vi riskerar att missa ett viktigt sätt att rätta till felaktiga beslut. Det gör helt enkelt vår implementering av miljöpolitiken i sämre. I andra länder är det vanligare med att man just ger miljöorganisationer en talerätt för att säkerställa en effektivitet i förvaltningsprocessen. Detta är alltså ett betänkande med väldigt skilda punkter, från det globala till det lokala, men när det gäller miljöpolitiken hänger det ihop, precis som den föregående talaren pekade på. står naturligtvis bakom samtliga de reservationer som vi har i ärendet, men för att vinna tid yrkar vi bifall endast till den under punkt 6, om skyddet för biologisk mångfald i samband med täktverksamhet i . 3 (SD): Jag yrkar bifall till reservation 5, om terrängkörningslagen. Jag ska kort ge en förklaring till att jag tycker att denna lagstiftning ska ses över och att det ska bli lättare att få dispens för motortävling i terräng. Jag vill också bredda resonemanget gällande motorsport och motorhobby och om varför det är viktigt att värna detta breda folkintresse. Terrängkörningslagen innebär att om en idrottsförening vill organisera en motortävling, till exempel enduro, i svensk terräng krävs att man får dispens beviljad från . Inte sällan blir det en massa byråkratiskt strul därför att en handläggare, kanske utefter eget tycke om motorsport, lämnar ett nekande besked. Detta leder i sin tur kanske till ett överklagande och i slutändan ett stopp för arrangemanget. Detta kan ske trots att alla de aktörer som beslutet berör markägare, lokala jägare och så vidare är helt överens om formerna för hur en motortävling ska genomföras. Man ska inte missförstå mig här . Jag tycker att det är bra att vi har en lagstiftning så att man inte kan köra hej vilt med vad som helst när man så önskar, inte minst för att freda djurlivet. Men jag har själv svårt att se att lagens tillkomst har grund i att man vill hindra idrottsföreningar och idrottsutövare från att genomföra enskilda idrottsevenemang, vilket blir fallet. För att få lite perspektiv på problematiken är det värt att ta upp hur marken i skogen kan se ut efter att till exempel stora skogsmaskiner har gjort avverkningar i skogen. Det krävs av ganska självklara skäl inga dispenser för skogsmaskiner. Men marken kan tillfälligt vara så förstörd att det är omöjligt att arrangera den verksamhet som jag tar upp i motionen, nämligen motortävlingar. Detta är värt att beakta för att få perspektiv. Det rimliga för dispens för tävlingsverksamhet är att det finns ett på förhand uppgjort antal kriterier som ska uppfyllas för att man ska få arrangera en motortävling. Utgångspunkten ska självklart vara att överenskommelsen mellan markägare och arrangerande motorförening ska vara tillräckligt. Jag vill också passa på att tala mer generellt om motorintresse. Detta intresse är enormt i . Vissa sysslar med motorsport som utövare eller kanske åskådare, andra ligger i garaget för att renovera gamla veteranbilar för att visa upp dem på sommarens varmaste månader. Det är svårt att säga om man ska räkna dessa svenskar i hundratusental eller kanske rent av miljoner. Värt att notera är att enskilt största årliga idrottsevenemang är Svenska rallyt som lockar kring 200 000 åskådare trots ibland bitande kyla ute i skogarna. Vidare är speedway tredje största publiksport. Det slås endast av fotboll och ishockey. Som ni ser är det ett ganska stort intresse. Detta är någonting som vi i allra högsta grad ska värna om och ta till vara, inte minst för att är beroende av duktiga tekniker och hantverkare till vår industri. Att påstå annat än att motorintresse och teknikintresse är sammankopplade vore bara dumt. Veteranbilsintresserade skaffar sig breda kompetenser hemma i garaget utan att det kostar utbildningsväsen så mycket som en skattekrona. Likaså är det med den som skruvar med sin moped, motorcykel eller vad det nu kan vara. Motorsporten på elitnivå bidrar med teknik i den absoluta framkanten som är tillämpbar i till exempel bilindustrin gällande både säkerhet och komfort men också motoreffektivitet. Jag kan tänka mig att det finns en och annan i denna kammare som anser att motorsport är nedsmutsande, miljöskadligt eller någonting annat. Jag tycker att man tänker bakvänt. Utan motorsport bromsar man den tekniska utvecklingen och de tekniska innovationer som är nödvändiga om man har som ambition att genomföra energibesparingar för framtiden. Jag vill därför härmed slå ett slag för alla motorintresserade. Även om denna motion är en liten del i en större helhet yrkar jag på att riksdag ska underlätta för motorkollektiv genom att rösta ja till reservation 5 om reformering av terrängkörningslagen. 4 (V): Vi i slår oss ofta för bröstet med att de svenska utsläppen av växthusgaser är låga. Det är en sanning med modifikation. Om vi räknar per person ligger vi på ungefär i utsläpp av växthusgaser. I globalt hänseende är det väldigt mycket. Om man jämför med vilket utvecklingsland som helst ser man att släpper ut väldigt mycket. Men jämför man med andra EU-länder och kanske i synnerhet med ligger vi ganska bra till. Det spelar egentligen ingen roll. Dessa per person är fortfarande mycket mer än vad planeten tål. Tar vi dessutom med effekter av den svenska konsumtionen och den svenska importen blir våra utsläpp långt högre än vad vi officiellt redovisar. Det kom en rapport från och som heter Koldioxidutsläpp till följd av import och konsumtion. I den konstateras att klimateffekten av den svenska importen ligger någonstans på . Om vi översätter det till hur effekten blir räknat i påverkan per person kan våra utsläpp vara ungefär dubbelt så stora som vi officiellt redovisar. Det är därför vi rödgröna tycker att det är så viktigt att komma till rätta med det problemet och att vi har en strategi för att minska vår påverkan i andra länder som en konsekvens av vår konsumtion och import. Det är därför vi i reservation 1 vill ha en strategi med konkreta åtgärder för att vi ska kunna minska påverkan. Det är lite synd att vi inte kan ha en samsyn om det från höger till vänster. Jag tror att även ni partier på högerkanten tycker att det är viktigt att komma till rätta med effekten av vår import av mat, elektronikprodukter, leksaker, kläder och i princip vad som helst. En annan viktig fråga som vi tar upp i reservation 1 är det stora matsvinnet. Vi diskuterade matens påverkan. Jag tog upp i synnerhet köttindustrins klimatpåverkan. Vi röstade om den frågan i går. Jag kan konstatera att är pionjärer i frågan. Det var vi som röstade för att vi från håll ska ha en strategi för att minska köttkonsumtionens klimatpåverkan. kanske alla partier tycker likadant i den frågan, vem vet. Jag minns att när vi hade debatten var ett av motargumenten mot att sätta fokus just på köttkonsumtionen den stora påverkan som matsvinnet leder till. Vi kastar otroligt mycket mat som vi inte skulle behöva kasta. Det har vi ett konkret förslag om från oss rödgröna. Det ligger i reservation 1, där vi vill minska matsvinnet med de kommande fem åren. Det är inte någon jättehög, superdramatisk ambitionsnivå. Men det är i varje fall ett sätt att sätta fokus på matsvinnet och se till att vi får ned det och får ned påverkan. Jag kan inte förstå varför partierna på högerkanten inte kan bifalla ett sådant förslag. Jag vill passa på att yrka bifall också till reservation 7 som rör miljöforskning. Vi vet tyvärr inte alls tillräckligt om hur kemikalier påverkar oss. Det enda vi vet är att det finns tiotusentals olika kemikalier på marknaden. Det vi vet ännu mindre om är kombinationseffekterna av kemikalier. Om man har olika preparat och de blandas till en cocktail kan det leda till snart sagt vilka konsekvenser som helst. Där vill vi rödgröna sätta mer fokus på forskningen så att vi får mer kunskap om kombinationseffekterna. Det är vad reservation 7 handlar om som jag härmed yrkar bifall till. 5 (M): Jag skulle tippa att jag i mitt anförande kommer att vara lite mer positiv än de tidigare fyra talarna. Jag tror att många av de rätt stora utmaningar vi har framför oss kommer att kunna gå att lösa. Vi har att debattera och besluta om det vi kallar övergripande miljöfrågor, förslag från den allmänna motionstiden. Det berör en lång rad miljöfrågor, miljömålen, miljöforskning, vindkraftens miljöpåverkan och en hel del annat. Att vi kallar det övergripande gör att det kan vara på sin plats att säga några ord om de övergripande ingångarna till frågorna. Jag vill först trycka på vikten av att kunna prioritera i miljöpolitiken. Vi har i 16 nationella miljökvalitetsmål som har fattat beslut om. De identifierar på något sätt de utmaningar som vi bör lösa inom en generation för att kunna lämna en hållbar värld efter oss. Vi kan också se att det är viktigt att brett kunna jobba med miljöpolitiken men också ha en förmåga att prioritera och se att vissa frågor är särskilt svåra och kräver särskilda insatser. Det är därför som vi från Alliansen har svarat upp i den delen genom att peka ut havsmiljö, en giftfri vardag, biologisk mångfald och klimatet som fyra särskilt viktiga frågor. Vi kan också se tydliga resultat på de områdena. Vi har en havsmiljömiljard och ett särskilt uppdrag för att identifiera och fasa ut farliga kemikalier. Det görs också kraftfulla insatser för att värna skyddsvärd skog och också sätta tydliga mål och koppla konkreta åtgärder för att göra verklighet av världens kanske mest ambitiösa klimat- och energipolitik. Det andra som jag tror är viktigt, i synnerhet när vi nu diskuterar ett motionsbetänkande, är att ta fasta också på ekonomi. Ekonomi och miljö hänger tydligt ihop. Det hänger ihop för mig som enskild person, det hänger ihop för företag och det hänger också ihop i politiken om man ska ha förmågan att driva en offensiv miljöpolitik. Givet att Alliansen har fört och för en ansvarsfull ekonomisk politik har vi kunnat prioritera miljö och fortsätter så göra , vilket gör till något av ett föregångsland. Det ser vi om vi blickar ut i världen. Det tredje jag tycker är viktigt, herr talman, är att fundera utifrån principer.