prot · GZ0951 · 2011-12-19 00:00:00 — Jag beklagar att utbildningsministern inte är här heller. Jag har inte sett honom . Vi har en ungdomsarbetslöshet på . Utbildningspolitiken har en central roll för att bekämpa arbetslösheten och öka konkurrenskraften genom höjd kunskap och kvalitet. Vi vill därför satsa på fler utbildningsplatser för att öka såväl sysselsättningen som människors kunskaper. I förhållande till regeringens förslag blir det drygt 25 000 fler platser på komvux och 5 000 fler platser på 2012. Många som är arbetslösa saknar grundläggande utbildning från grund- eller gymnasieskola. krävs ofta minst gymnasieutbildning för att få ett arbete, och det är även nödvändigt för att kunna vidareutbilda sig på yrkeshögskola eller universitet. En gymnasieexamen eller motsvarande har med andra ord blivit en nödvändig förutsättning för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden och i samhället. Därför söker nästan alla ungdomar vidare till gymnasieskolan efter . Men högerregeringens politik har gjort det svårare att utbilda sig. Genom att höja gränsen för behörighet på olika nivåer är det färre som blir behöriga att läsa vidare, och utbildningsnivån kommer därför att sjunka. Alla utbildningar ger inte heller de kunskaper som är nödvändiga för att etablera sig i samhället och på arbetsmarknaden. Många av dessa problem skulle kunna bli bättre om grund- och gymnasieskolan vore mer likvärdig. I en skola som kan anpassa undervisningen efter elevernas förutsättningar och behov kan fler elever få bättre kunskaper. För att skolan ska bli bättre på att möta varje enskild elevs behov måste vi ersätta den kommunala skolpengen och skolvalet med resurser efter behov och närhetsprincip. Det behövs också en upprensning bland de företag som driver skolor för att tjäna pengar. En sådan reform tar att genomföra. har vi bara tagit ett steg på vägen mot en reform genom att har fattat beslut om att utreda de senaste decenniernas skolreformer som har skapat de problem med bristande likvärdighet som skolan brottas med. Men en framtida reform hjälper inte dem som redan har lämnat skolan, eller snart kommer att göra det, utan en fullständig utbildning. För att snabbt åtgärda det och ge fler människor ökad frihet och valmöjligheter på arbetsmarknaden vill vi införa en rätt att läsa in gymnasieskolan inom vuxenutbildningen. Det ska kunna ske antingen inom den kommunala vuxenutbildningen eller på folkhögskola. Sedan den globala finanskrisen inleddes har fler börjat studera. Det gäller även vuxenutbildningen. Antalet heltidsstuderande på komvux har ökat med . Det är dock fortfarande långt kvar till det antal platser som fanns innan högerregeringen skar ned vuxenutbildningen med en tredjedel. De extra anslag som kommunerna har fått har inte kompenserat för de förlorade studieplatserna. En rätt till gymnasieutbildning gör att det kommer att behövas fler studieplatser. Regeringen föreslår i budgetpropositionen 5 000 fler platser på komvux, trots att egen utredning visar på ett behov av omkring 31 000 platser. Universitet och högskolor har stor betydelse för sysselsättningen på något eftersom de flesta utbildningar är eller längre. Det gör att planeringshorisonten bör ligga in . Regeringen utökade högskolan tillfälligt 2010 och 2011 med 10 000 platser. Antalet sökande ökade som en följd av lågkonjunkturen och att det var ovanligt stora årskullar som gick ut gymnasieskolan. försvinner dessa platser trots att söktrycket är rekordstort. ökar antalet antagna till universitet och högskolor till över 270 000 personer, vilket är det största antalet . Det finns heller ingenting som tyder på att högskolan kommer att minska sin attraktionskraft. Arbetslösheten är fortfarande hög, och därför kommer många att söka en högskoleutbildning eftersom det ger en starkare ställning på arbetsmarknaden. Fler akademiker behövs, och behovet kommer snart att öka. Det råder redan brist på förskollärare, och de nya kraven på behörighet och legitimation i grund- och gymnasieskola kan komma att leda till brist på lärare även inom dessa skolformer. Ett annat område där det finns en brist på arbetskraft är vården där det till exempel saknas specialistsjuksköterskor. Stora pensionsavgångar ställer också krav på fler högskoleutbildade i många olika branscher och yrkesområden. Satsningar på högskolan måste därför vara långsiktiga, och av den anledningen behöver regeringens satsning på 10 000 extra högskoleplatser förlängas . Kunskapsskillnaderna ökar i den svenska skolan. Det har några talare före mig också sagt. Elevernas bakgrund får allt större betydelse för deras prestationer och lärande. De internationella tester som genomförs med jämna mellanrum visar tydligt att svenska skolor blir sämre och sämre på att kompensera för elevernas skiftande förutsättningar. Målet att den svenska skolan ska vara likvärdig blir alltmer avlägset. statistik visar på tydliga skillnader i elevers resultat beroende på kön, etnisk bakgrund och föräldrars utbildning. Störst var skillnaden mellan elever med låg- och högutbildade föräldrar. Elevernas bakgrund är inte en förklaring till skillnader i skolresultat. Det är känt att klass, etnicitet eller kön i sig inte utgör ett hinder för inlärning. Däremot kan olika bakgrund eller funktionsnedsättning göra att det krävs olika arbetssätt för att nå målen. Skillnaderna i skolresultat visar att skolan fortfarande inte kompenserar tillräckligt för sociala skillnader eller andra bakgrundsfaktorer. Undervisningen anpassas helt enkelt inte till eleverna. Elevers olika bakgrund gör att de delvis får olika behov. Dessa olika behov måste tillfredsställas i långt större utsträckning än vad som är fallet . Det behövs därför en helt annan syn på vad som är syftet med skolan. Skolans förmåga att bryta sorteringen och ge alla elever lika förutsättningar bör vara ett avgörande kriterium på skolsystemets och enskilda skolors kvalitet inte vilka skolor som ger höga betyg. Elevers olika behov av undervisning gör att det behövs olika mycket ekonomiska resurser. Skolor där många elever har stort behov av stöd och hjälp har större kostnader och kräver högre anslag. Trots att nuvarande system med skolval och skolpeng har funnits har kommunerna inte insett att elever är olika. Staten måste därför ta över ansvaret och införa tydliga kriterier för hur resurserna till skolan ska fördelas. Eftersom den nuvarande resursfördelningen är en följd av att den kommunala skolpengen infördes bör frågan givetvis analyseras i den utvärdering av de senaste decenniernas skolreformer som har beslutat om. Men regeringen har ännu inte tillsatt denna utredning. Till dess att den parlamentariska utredningen och dess betänkande finns i sinnevärlden ska få i uppdrag att skyndsamt ta fram allmänna råd om hur kommunerna ska fördela pengar till skolorna beroende på elevernas bakgrund och behov. För att förstärka och skynda på effekten av det nya regelverket föreslår vi i vår budgetmotion ett nytt statsbidrag på . Statsbidraget ska gå till de skolor som har störst behov av mer resurser för att eleverna ska kunna nå målen. Antalet barn i fritidshemsgrupper ökar dramatiskt och har gjort så . Jag har besökt fritidshem där gruppstorlekarna har varierat mellan 60 och 100 barn. I har uppmärksammat ett fritidshem med 159 barn i en och samma grupp. Dessutom är lokalerna underdimensionerade. Den här arbetsmiljön är helt oacceptabel både för barnen och för fritidspedagogerna. Det måste göras tydligare att det krävs vissa förutsättningar för att verksamheten ska hålla en godtagbar kvalitet. Om inte staten tar initiativet är chansen liten att det någonsin kommer att bli bättre för barnen på fritidshemmen. Därför vill införa ett statligt stöd på för att anställa fler i fritidshemmen och minska barngrupperna. Villkoret för att få detta bidrag är att kommunen bidrar med halva kostnaden. Det innebär en bättre arbetsmiljö för både anställda och barn. Möjligheterna att bedriva en meningsfull verksamhet förbättras också, vilket är bra för barnens lärande och utveckling. har de flesta barn rätt att gå i förskolan i alla fall de barn som har föräldrar som jobbar . Men många föräldrar jobbar , nätter och , och de blir allt fler. vill genomföra reformer för att öka tillgängligheten och kvaliteten inom förskolan och fritidshemmen. Vi föreslår därför bland annat att det införs en skyldighet för kommuner att erbjuda barnomsorg på obekväm arbetstid. Över 300 000 av dessa föräldrar har små barn i förskoleåldern. Trots det erbjuder mindre än hälften av landets kommuner barnomsorg på obekväm arbetstid. Det borde vara fler eftersom en utbyggd förskola och barnomsorg är en förutsättning för en hög sysselsättning. Det måste alltså skapas bättre förutsättningar för föräldrar att kombinera sitt föräldraskap med arbete. Men en utbyggd barnomsorg är i första hand en reform för att fler barn ska få det lite bättre när de växer upp. Fler föräldrar som arbetar och slipper oroa sig för ekonomin innebär helt enkelt färre fattiga barn. Barn behöver också trygghet och kontinuitet. Det kan de få om det finns en permanent lösning med en professionell barnomsorg utförd av utbildad personal med kunskap och erfarenhet. Barnomsorgen måste därför anpassas till alla föräldrars behov, och kommunen ska vara skyldig att erbjuda barnomsorg inte bara utan även , nätter och . Genom att avskaffa RUT-avdraget skapar vi 15 000 fler platser. För att kunna möta varje barns behov ska de som arbetar i förskola och fritidshem vara välutbildade och kompetenta. Den nuvarande lärarutbildningen, som just har införts, kommer inte att ge de framtida förskollärarna och lärarna i fritidspedagogik tillräckliga kunskaper. I alla andra sammanhang framhålls vilken betydelse välutbildade och kunniga lärare har, men inte när det gäller förskola och fritidshem. Ett huvudsyfte med lärarutbildningsreformen var att stärka lärarutbildningens forskningsanknytning och att möjliggöra en direkt övergång från professionsutbildning till forskarutbildning, utan kostsamma kompletteringar. Efter reformen fick förskollärare och lärare med inriktning mot fritidspedagogik eller mot de tidigare åren i sådana möjligheter dels genom tillkomsten av nya forskarutbildningar vid universiteten, dels genom tillkomsten av forskarskolor som innebär ett samarbete med och uppbyggnad av forskarmiljöer vid högskolor med lärarutbildning. I fritidshemmen riskerar kvaliteten att ytterligare försämras med den nya lärarutbildningen. Blivande lärare med inriktning mot fritidspedagogik har fått sin utbildning kortad till . Dessutom är det inom denna inriktning möjligt att fördjupa sig endast i praktiska och estetiska ämnen. Ett syfte med fritidshemmen är att de ska ingå som en integrerad del i en samlad skoldag. De har en pedagogisk uppgift och betydelse i och med att läroplanen även gäller för fritidshemmen. Det är därför nödvändigt att grundlärare med inriktning mot fritidshem har djupa kunskaper inom exempelvis läs-, skriv- och matematiklärande för att kunna möta barnen i deras ständigt pågående lärande. För att lärare med inriktning mot fritidshem ska få tillräcklig kompetens i fritidspedagogik och i sidoämnena, inklusive de teoretiska ämnena, för att undervisa 612-åringar är det nödvändigt att utbildningen förlängs. Dessutom anser vi att nu när legitimationskravet införs ska det givetvis även gälla fritidspedagogerna. Det är de som ska vara ansvariga för verksamheten på fritidshemmen. När det nuvarande resurstilldelningssystemet för högskolans grundutbildning utvecklades var att alla studenter skulle ha minst nio timmars undervisning . Anslagen till högskolan baseras på studentantalet och på vilken typ av utbildning som de läser på. Utbildningar inom humaniora, samhällsvetenskap, teologi och juridik får lägst ersättning. Ersättningsnivån är inte tvingande för högskolan, utan varje högskola har möjlighet att omfördela pengarna mellan utbildningar för att utjämna skillnader. Få högskolor gör en sådan omfördelning, och låg ersättning innebär i de flesta fall få undervisningstimmar. För lite undervisning leder till en sämre utbildning. Det handlar inte bara om antalet undervisningstillfällen utan också om formerna för undervisningen. Mycket av undervisningen bedrivs i form av föreläsningar. Det måste också finnas utrymme för mer resurskrävande undervisningsformer som seminarier, problembaserat lärande, enskild handledning, handledning i grupp och så vidare. Anslagen till högskolan måste därför bli större. Regeringen föreslår att humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi i höjda ersättningar får som ökar till 2013. Det är ett steg i rätt riktning, men inte tillräckligt. Dessutom finansierar regeringen detta genom lika stora neddragningar på annat inom högskolan. För att nå upp till nio timmars undervisning i de ämnen där det är som sämst krävs det att lägsta ersättningen per student höjs till . För att kunna upprätthålla kvaliteten och erbjuda studenter från icke studievana hem tillräckligt stöd är det, menar vi, nödvändigt att högskolan får större anslag. Vi föreslår därför att ersättningsbeloppet för studenter inom humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi höjs med 1 ½ miljard . är det frivilligt för studerande vid högskolan att vara medlem i en studentkår. Studentkårerna fyller dock samma funktion som när medlemskap var obligatoriskt: att ta till vara studenters intressen, företräda dem i nämnder och styrelser, granska utbildningskvaliteten, bedriva studiesocial verksamhet med mera. När medlemskapet nu blivit frivilligt har många kårer halverat sitt medlemsantal, vilket gjort att intäkterna minskat. Många lärosäten ger därför kårerna ekonomiskt stöd för att dessa ska kunna fortsätta att bedriva sin verksamhet. Det har den nackdelen att kåren hamnar i beroendeställning i förhållande till lärosätet som de ska granska. De resurser som nyttjas borde användas till att förbättra utbildningen. Problemet som uppstått är att det inte råder någon likvärdighet för studentinflytande. Alla studenter måste ha samma möjligheter att påverka sin högskola och förbättra sin utbildning. Det måste finnas ett riktat statligt stöd för att finansiera detta, precis som det föreslagits i utredningen. tillför därför till studentinflytandet vid universitet och högskolor. Att finansiera sina studier inom forskarutbildningen med stipendier innebär en rad nackdelar för den enskilda doktoranden. En av de allvarligare konsekvenserna är att dessa doktorander inte har rätt till någon inkomstrelaterad ersättning vid sjukdom, föräldraledighet eller arbetslöshet. Dessutom räknas inte stipendiefinansierade studier som överhoppningsbar tid av , vilket gör att dessa doktorander inte har någon vilande SGI. Stipendierna räknas inte heller som pensionsgrundande inkomst. Högskolorna kan inte teckna försäkringar för stipendiater. Inte heller berättigar stipendier till den övergång till doktorandtjänst som automatiskt sker för doktorander med utbildningsbidrag när återstår av utbildningen. Den enda regel som finns rörande stipendier är att statliga anslag inte får användas till stipendier. Vid högskolorna finns dock en rad stipendiefonder och externa medel som kan användas till stipendier. Vår bestämda mening är att stipendier inte är en acceptabel finansieringsform för forskarstuderande dels med hänvisning till den sociala och ekonomiska otrygghet som stipendier leder till, dels därför att bristen på regler gör det alltför lätt att missbruka stipendierna. Det finns inget att invända mot att stipendier används till särskilda kostnader i samband med forskarstudier såsom resor och utrustning. Däremot ska de inte användas till de forskarstuderandes levnadsomkostnader. Stipendier bör därför förbjudas som studiefinansieringsform inom forskarutbildningen. Kostnaderna för högskolorna kommer därigenom att öka med . I vår budgetmotion höjer vi därför anslagen till forskning och forskarutbildning. Jag är medveten om att jag ganska ordentligt överskridit talartiden. Ändå har jag missat en del saker, till exempel förbättringar när det gäller skolmat samt feministiskt självförsvar. Men jag stannar här och hänvisar till vårt särskilda yttrande. 5 (M): Om utbildningsministern hade varit närvarande här hade han kanske gett sin talartid till mig. Men jag tror inte att han hade gett till Vänsterns representant. Jag avser i alla fall att tala lite kortare än . genomförs Alliansens historiska utbildningsreform. Runt om i landet arbetar lärarna sedan höstterminens början med helt nya styrdokument. I tillämpas nya kurs- och läroplaner. På gymnasiet är det nya kurser och en ny struktur med teoretiska program, yrkesprogram och lärlingsutbildning. Programmen har en mycket tydligare karaktär och inriktning. Tyvärr dröjer sig fortfarande den utbredda vanföreställningen kvar att man på de yrkesförberedande programmen inte kan få högskolebehörighet. De som satt den bilden har visserligen varit retoriskt skickliga, men de bör skämmas över att ha lurat så många svenska ungdomar i deras gymnasieval. Ett nytt betygssystem med fler och tydligare betygssteg är på plats. får sexor och sjuor på länge betyg. Det kommer att innebära tydligare fokus på kunskap samt mindre stress över de första betygen. Kontinuerliga, tydliga och tidiga kunskapskontroller är oerhört viktiga för en framgångsrik skola. De nationella proven spelar en stor roll. kommer det att bli fler nationella prov. De är ovärderliga för lärarens betygssättning och enormt värdefulla för att komma åt betygsinflationen. Nationella prov i SO- och NO-ämnen införs för årskurs 6 /14. De redan införda proven i årskurs 3 i svenska och matte uppskattas runt om i landet. En ny skollag är på plats som bland annat ska ge förutsättningar för ökad trygghet och studiero. Den ställer högre krav på kvalitet i skolan och ger lika villkor för kommunala och fristående skolor. Vid våra lärosäten utbildas en ny generation lärare i den nya lärarutbildningen som sjösattes . ska lärarkår bli bättre utbildad och vara behörig i de ämnen och för de åldrar som den undervisar i. Dessa reformer kan något förenklat beskrivas som strukturreformer. Det är reformer som syftar till att omstöpa skolans grundläggande regelverk och ramar. I höstens budget är utbildningsreformerna i huvudsak av annat slag. De syftar till att stärka skolans personal och utveckla kompetensen. Vår karriärutvecklingsreform syftar till att gynna och sporra framgångsrika lärare. All forskning pekar i samma riktning. Inget kan ersätta en kompetent och motiverad lärare. Duktiga lärare ska ha bra betalat och hög status. Ett viktigt led i detta är också våra satsningar på forskarskolor för lärare. Alliansen vill se fler lektorer i skolan. Fortbildning och möjlighet att skapa sig behörighet skapas med satsningarna Lärarlyftet 2 och . Eleverna ska undervisas av behöriga lärare. Vi har en välbehövlig satsning för yrkeslärare på gymnasiet. Det är en lärarkategori som måste synliggöras och prioriteras mer. Vi satsar på matematiken med ämnesdidaktisk fortbildning och fler undervisningstimmar. Internationella jämförelser visar att matematik är ett ämne som behöver en rejäl skjuts i den svenska skolan. Vi har också ett rektorslyft för att stärka skolans pedagogiska ledarskap. Rektorer som pedagogiska ledare är enormt viktiga för en modern kunskapsskola. En satsning på elevhälsan som inkluderar och stärker även specialpedagogerna föreslås också i budgeten. Vid en genomgång av oppositionens budgetmotioner på utbildningsområdet är det lätt att konstatera att man i stort uppskattar inriktningen på regeringens politik. Oppositionspartierna lånar och kopierar våra förslag men sockrar dessutom dem en aning. Det är en komplimang att Socialdemokraterna, och i någon mån delar vår uppfattning om vad som är bra för svensk skola. Det är positivt. Jag märker också att tonen och inriktningen i skoldebatten har förändrats. pratades det enbart om hur mycket resurser man skulle lägga på det ena eller andra. Det handlade om kvantitet och väldigt lite om vad som skapar kvalitet. vet de flesta bättre. Ingen forskning visar på något samband mellan stora resurser och goda elevresultat. I visar man toppresultat trots att man satsar betydligt mindre resurser per elev än vad vi gör. Att det finns en bred enighet om att vilja skapa en modern kunskapsorienterad skola ger goda förutsättningar för en konstruktiv dialog och politiker som tar ansvar för utbildningen i vårt land. Under mina skolresor har jag koncentrerat mig på samtal med lärare. De berättar att de längtar efter att alla dessa reformer ska komma på plats. Men de berättar också om en viss nervositet inför så mycket nytt. Vi kommer aktivt och ödmjukt att följa implementeringen av våra skolreformer. Skolan har och har haft problem, om detta råder det inget tvivel. Men den ska inte svartmålas. har många fantastiska lärare som behöver uppmuntras och stärkas i sitt arbete med att genomföra reformerna. Avslutningsvis vill jag säga att mycket forskning handlar om betydelsen av höga förväntningar på eleverna. Kanske gäller samma förhållande mellan samhällets förväntningar och förutsättningar för lärarna att genomföra skolans förändringsarbete. Låt oss ge lärare vårt stöd och förtroende i kombination med höga förväntningar. Låt oss sprida de goda exemplen från de skolor och klasser som lyckas. På så sätt ger vi goda förutsättningar för framtidens skola. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i dess helhet i betänkandet. I detta anförande instämde (KD). 6 (MP) replik: I slutet av sitt anförande sade att den svenska skolan inte ska svartmålas. Det är exakt vad Alliansen har hållit på med . Det är svartmålning och osanningar om den svenska skolan. Jag skrev upp mig för replik inte för att tala om detta utan för att ta upp det jag nämnde i mitt anförande. Under har vi diskuterat olika viktiga utbildningspolitiska frågor. Vi har diskuterat lärarlegitimation, fritidspedagogernas villkor, neddragningar i kommunerna, studentinflytande, satsningar på lärare, kvalitetshöjningar på universiteten och så vidare. Alla dessa debatter i lagstiftande församling har er utbildningsminister valt att nonchalera. Min fråga till är: Tycker ni att det är rimligt att ni när alla dessa historiska reformer, som ni beskriver dem, diskuteras i riksdag har en utbildningsminister som är totalt frånvarande och nonchalerar och den debatt som föregår här? Det är en fråga som jag hoppas att svarar på. 7 (M) replik: Det är en viktig fråga som framför. Jag tycker precis som att ministrarna borde vara här inte bara i denna debatt utan i alla som bedöms som viktiga. Jag kan bara konstatera att det inte är så. kan man inte konstatera att vår utbildningsminister aldrig är här. Han har i varje fall varit med under åtminstone två debatter, jag minns inte riktigt. I slutet av förra mandatperioden när detta också irriterade mig bad jag att få se hur många av de socialdemokratiska ministrarna som var närvarande . Då kunde man konstatera att var färre S-ministrar närvarande än alliansministrar under 20062010. Det är inte någonting som rättfärdigar att inte är här. Men det talar om att ni och de var ännu sämre. För övrigt skulle jag vilja säga till att jag tycker att den satsning på studie- och yrkesvägledare som ni har i er motion är bra. Jag önskar att också vi snart kommer med något liknande. Studie- och yrkesvägledarna har en nyckelroll i svensk skola, och de behövs. Ni har också en satsning på utökad rätt till modersmålsundervisning. Den tycker jag också verkar intressant. Jag skulle gärna vilja höra hur ni har tänkt er att göra detta och vad det i så fall skulle innebära. 8 (MP) replik: Låt mig tacka för medgivandet att det inte är bra att vår skolminister och utbildningsminister nonchalerar på detta sätt. Vi har inget ansvar för att socialdemokratiska ministrar inte skötte sig. Vi har aldrig haft någon utbildningsminister här. Men förhoppningsvis har vi det efter 2014, och då kommer vi i så fall att vara här. Återigen: Ni har suttit . Utbildningsministern nonchalerar att vara här.