prot · GY0965 · 2011-03-02 00:00:00 — Det finns länder som har euron som har fungerande ekonomier , och det finns länder som inte har euron som inte har det. I huvudsak beror problem på att de grekiska politikerna inte har skött landets ekonomiska utveckling på ett klokt sätt. Euron kan givetvis i vissa situationer innebära problem för ett land och i andra situationer vara en hävstång för ett land. Grunden för ställningstagande att vi vill att ska ansluta sig till euron och det har vi drivit konsekvent är att vi menar att det för som ett handelsberoende land är viktigt att på främja handeln genom en gemensam valuta. Jag tror att man argumenterar lite för enkelspårigt om man tar de kriser som är i ett antal länder till intäkt för att hela valutasamarbetet inte fyller någon funktion. Jag förstår att gör det, men jag delar inte riktigt denna uppfattning. När det gäller utrikesministerns uttalande tror jag att det är bättre om ställer frågan till utrikesministern själv. Uttalandet får väl också ses som en del av den självständiga utrikespolitik som själv efterlyser. Jag känner i alla fall inte till att det fanns någon samordnad ståndpunkt eller någon EU-ståndpunkt i botten för detta uttalande. 175 (V) replik: I andra sammanhang brukar göra sig känd som en mycket frispråkig politiker som aldrig tvekar att ta ställning för sina värderingar. Det är väl inte läge att krypa undan nu när det gäller en så viktig fråga som . Visst kan väl säga vad han tycker om uttalandet. Är det ett klokt uttalande? Håller med om uttalandet, eller var det kanske inte så väl avvägda ord? Det är ändå utrikesminister som talar i en oerhört central fråga, både för svensk utrikespolitik och för oss som är med i denna debatt. Över till eurofrågan: Nej, alla problem kan naturligtvis inte skyllas på euron. Det vore mig främmande att påstå det. är faktiskt ett exempel på dåligt skötta statsfinanser ett av de få där detta har orsakat krisen, skulle jag säga. På var det nämligen inte så. Huvudproblemet i har varit att man har ett dåligt skattesystem där framför allt rika människor inte betalar skatt, och en stor andel av ekonomin är svart. Det är huvudproblemet för den grekiska statsbudgeten, och detta missköttes av en borgerlig regering innan den socialdemokratiska regeringen fick ta över vid krisens utbrott. Det är dock ändå så att vi nu har haft euron . Det är alltså . Om man mäter tillväxten har EU-27 högre tillväxt än . har högre tillväxt än , och har högre tillväxt än . huvudargument är alltså att vi ska få högre tillväxt och mer handel genom att ansluta oss till en valutaunion som har lägre tillväxt än i stort sett alla andra jämförbara grupper. Någonstans måste det finnas en empiri, och man måste kunna leda detta i bevis. Där tycker jag att det finns en svaghet i resonemanget. är en ledande företrädare för regeringspartierna. Min fråga är: Vill regeringen att ska avskaffa kronan och ansluta sig till euron ? Jag frågar inte vad ni tycker att andra vill utan vad ni vill om ni får bestämma. Är det dags att ta steget, avskaffa kronan och kliva in i EU:s valutaunion? 176 (FP) replik: rabblade upp en rad argument för varför ekonomin i inte fungerar särskilt väl. Det är precis så det är: Det finns en rad orsaker till att ett lands finanser eller ett lands ekonomi kanske inte alltid fungerar så väl som man skulle önska att den gjorde. Det kan handla om arbetsmarknaden och hur den fungerar, utbildningsnivån i samhället, infrastrukturen, möjligheter att få investeringar till ett land, konjunkturläge och mycket annat. Givetvis har också räntepolitik, penningpolitik och valutapolitik betydelse. Det är klart att det spelar in. Jag var mycket tydlig i min första replik om att euron i vissa situationer kanske kan påverka ett land negativt och att man inte kan använda räntevapnet. I andra situationer kan den fungera som en hävstång. Vår uppfattning som liberaler är dock att det på vore klokt om också var en del om euroområdet. Detta är ingenting som det finns någon riktig samsyn kring i Alliansen just nu; det är vi fullt medvetna om. Det finns kanske en och annan uppfattning som har som det är lite svårt att få med de andra partierna i det rödgröna samarbetet på också. Avslutningsvis, herr talman, har jag vad gäller uttalande kritiserat det både i TV4 och i . Jag anser alltså att jag har klargjort att min uppfattning har varit att detta uttalande kunde tolkas som att inte skulle välja sida i denna konflikt. Det är klart; det gör vi inte. Så är det. Vi måste stå mycket tydligt på deras sida som vill ha demokrati och frihet i , och överallt annars i världen också. 177 (C): Det är trevligt att under få hälsa välkommen till debatten. Det är alltid trevligt. Det här är ett utlåtande, inte ett vanligt betänkande. Det är så vi hanterar frågorna. Jag håller med om de synpunkter som har kommit fram om att vi har kommit in för sent i arbetet och det övriga som har sagts om översättningar och så vidare. Men det är ändå viktigt att vi har denna diskussion. Den är en del av att göra och alla ledamöter delaktiga i vad som pågår och vad som kommer att hända . Det är en del av vad arbetsprogrammet ska visa. Därför är det viktigt att vi har ett utlåtande och att vi håller denna debatt. Den är en del i den demokratiska dialog vi behöver föra om Europapolitiken. Det här utlåtandet har öppnat för andra utskott att lämna synpunkter. Två av utskotten har valt att lämna synpunkter, nämligen justitie- och arbetsmarknadsutskotten. Det har framgått av den tidigare debatten att det har varit så. Det är välkommet och bra. Det är en del i att göra hela till ägare av dokumentet. Programmet lyfter fram fem punkter. Frågan om att komma ut ur den ekonomiska krisen är naturligtvis central. Vi märker effekterna i , , , och på andra ställen runt om i EU. Vi behöver jobba oss ur den ekonomiska krisen. Det är tid för solidaritet, herr talman. Det är också tid för ansvar. Det är bra att vi från vår sida har markerat att vi är beredda att vara med och ta ansvar, även om vi inte tillhör . Den andra punkten handlar om hållbar tillväxt och ökad sysselsättning. Det är en viktig ingång. Det handlar verkligen om att skapa en hållbar utveckling och att en hållbar utveckling och tillväxt ger ökad sysselsättning. Det finns tydliga och viktiga markeringar för programmet . Det handlar om en koldioxidsnål ekonomi. Vi ser fram emot att få fler underlag. Klimatfrågorna kommer att vara en central uppgift för kommissionen och EU , med tanke på möjligheten till ett nytt klimatavtal. Det är också fråga om förberedelserna inför + 2012. De ska göras . Det här är områden som vi tycker är oerhört viktiga och kommer att prioritera i det fortsatta arbetet. Självklart kommer och EU att ställas inför betydande prov . Det handlar om vilket EU vi vill bygga. Vill vi bygga ett öppet EU, ett öppet , för nya länder och människor att komma till eller vill vi bygga ett slutet , en Fästning ? Från vår sida är det det öppna , det öppna EU, vi vill se. Därför välkomnar vi en medborgarnas agenda: frihet, rättvisa och säkerhet för våra medborgare i EU. I Stockholmsprogrammet öppnas dörren juridiskt för ett utan gränser. En anslutning till och också till andra Europarådskonventioner, till exempel den mot tortyr, kommer att vara en viktig del i att skapa en gemensam juridisk yta i hela . Jag hoppas verkligen att vi ska ta steget inte bara när det gäller utan också öppna dörren och börja arbeta för de andra viktiga konventionerna för att bygga medborgarnas . Det handlar om frihet, rättvisa, säkerhet och möjligheter för människor att få rätt. Det handlar också om att EU får tillgång till en kropp som står utanför som kan granska EU, där ytterst kan pröva om EU lever upp till de krav som finns i konventionerna. Ett annat område som redan har berörts, herr talman, är naturligtvis den globala roll som åtminstone vi från sida drömmer om att EU ska inta. Det är många som förväntar sig att EU ska inta en tydligare politisk roll. Det handlar naturligtvis om östliga partnerskapet. Det är viktigt och har varit en dörröppnare. Det handlar också om Medelhavsunionen. Här är det naturligt att dagar som denna tala om betydelsen av att EU funderar över hur vi har agerat. Hur har vi klarat att driva värden om demokrati, mänskliga rättigheter och friheter? Har vi lärt oss av det vi har sett och gjort? Det går inte att komma ifrån att EU har agerat för klent och för sent när det gäller . När det gäller vårt närområde och den globala roll som EU har intagit vill jag lyfta fram det som signaleras i programmet och som är en del av EU:s instrument, nämligen att arbeta tydligt för ratifikationer av och genomförande och uppföljande av olika avtal. Om vi hade varit bättre på det hade vi kanske också nått längre när det gäller en del av vårt närområde. Här finns en markering från utskottets sida i utlåtandet. Den handlar om Östersjöstrategin. Vi noterar att inte omnämns i arbetsprogrammet. Det är något som vi har anledning att särskilt bevaka. Därför kommer vi att följa den framstegsrapport som ska presenteras med stort intresse. Det är viktigt att det blir en rapport som inte visar på stopp och stanna utan visar på framsteg och vilja. Här finns stora möjligheter att samla alla runt till utveckling, hållbar tillväxt, ökad sysselsättning och att ta till vara miljön i vårt innanhav. Slutligen vill jag ta upp något som inte så många har berört, herr talman, nämligen budgeten som är och kommer att bli en viktig fråga. Att i dessa tider tala om en ny budget och en ny budgetram blir i sig en utmaning. Jag hoppas att arbetet kommer att bedrivas så att EU inte visar sig från sin svaga sida utan kan ta till vara möjligheter och visa sig från sin bästa sida när avgörandets stund kommer. Vi får nöja oss med att hoppas i det här läget. Det finns många intressen. Det här är en gordisk knut. Jag yrkar avslag på reservationerna och bifall till utskottets förslag att lägga utlåtandet till handlingarna. 178 (KD): Det är trevligt att EU-ministern är här och debatterar frågan med oss. Jag hälsar henne välkommen. är och den region i världen som har fått störst uppmärksamhet. Utvecklingen i regionen kommer med all sannolikhet att påverka EU:s arbete . Bland de utmaningar som EU står inför vill jag särskilt lyfta fram vikten av att värna om ett öppet . Öppenheten har flera aspekter. Medborgarnas möjlighet att få insyn i unionens arbete förutsätter att åsiktsfrihet och yttrandefrihet hävdas och främjas. Därför är det viktigt att fäster särskild uppmärksamhet på utvecklingen av yttrandefriheten och mediefriheten i EU:s medlemsländer liksom i dialogen med kandidat- och ansökarländerna. Det är viktigt att kommissionen verkar för att en formell och reell grund för oberoende nyhets- och åsiktsspridning säkras. Likaså bör kommissionen agera för att medlemsstater i EU som inte har lagstiftning om journalisters rätt att inte avslöja sina informationskällor också inför sådan lagstiftning. Det är också viktigt att det under detta år nås en överenskommelse om EU:s anslutning till om skydd för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna. EU bör kunna tillträda även andra relevanta Europarådskonventioner. Också andra initiativ bör tas för att stärka rättssäkerheten och skyddet för individen. Vi i som har en trygghetsförordning har en lång tradition av yttrandefrihet. Vi har många erfarenheter som vi kan dela med oss av till övriga EU-länder. Vi har en viktig uppgift att stå upp för och värna det fria ordet. Yttrandefriheten är en viktig förklaring till att har kunnat utvecklas till ett öppet, demokratiskt välfärdssamhälle, och vi har förmånen att leva i detta . Hur viktigt det är med yttrandefrihet och åsiktsfrihet har inte minst den senaste månadens utveckling i och visat. Revolutionerna vi ser just nu i och andra arabiska länder sprider sig via Facebook, Twitter och andra sociala medier. är det svårt att tänka sig ett odemokratiskt med handelsmurar, tullar och fientlighet. För EU är de stora utmaningarna att förbättra klimatet, förhindra terrorism och bekämpa världsfattigdom. måste den europeiska ekonomin stärkas och fler jobb skapas. För att tackla dessa framtida utmaningar behövs ett nära samarbete mellan unionens länder. EU har växt till 27 medlemsländer under de drygt 50 åren sedan unionen bildades. Det är ett tydligt tecken på samarbetets framgång. väntar , och på medlemskap. Även , och har ansökt om att bli medlemmar, och och Bosnien har avslutat förhandlingarna om ett så kallat stabilitets- och associeringsavtal med EU. Regeringarna i och har uttalat att deras mål är att bli EU-medlemmar. Genom att erbjuda medlemskap kan EU ställa omfattande krav på ansökarlandet, bland annat i fråga om demokrati och respekt för mänskliga rättigheter, skydd för minoriteter, miljöåtgärder, gränstvister och yttrandefrihet. Jag vill yrka avslag på reservationerna. Dessutom vill jag yrka på att kommissionens arbetsprogram läggs till handlingarna. 179 Statsrådet (FP): Vi lever i ett system där ord kan skaka en hel regering, där ord kan visa sig mäktigare än tio militära divisioner. Orden kom från demokratikämpen , mannen som ledde sammetsrevolutionen i sitt land 1989 och sedan blev folkvald president i dåvarande . De orden känns lika högaktuella , , då människor i och reser sig mot tyranner, diktatorer och envåldshärskare, för det är individer som förändrar världen. samlades flera hundra östtyskar till en picknick i Sopronpuszta i . Picknicken slutade med att man bröt upp grindarna till gränsövergången mot . En av deltagarna sitter faktiskt här i kammaren , nämligen som var med i denna frihetskamp. Frihetslängtan hos dessa östtyskar var början till järnridåns fall, och som en kedjereaktion föll de totalitära regimerna en efter en. Jag tror att jag inte är ensam här inne om att uppleva samma déjà vu-känsla nu när människor samlas i , i och för att kräva frihet från en totalitär regim. Många människor riskerar sina liv, och regimerna faller en efter en. Precis som 1989 har frihetsrevolterna spridits som en kedjereaktion till andra totalitära regimer. Frihetslängtan är stark. Och vi i EU har, som många andra har nämnt i denna talarstol, en moralisk skyldighet att stödja kraven på demokrati och mänskliga rättigheter i vårt södra närområde, precis som vi gjorde i vårt östra närområde . har vi att och ska vi diskutera kommissionens arbetsprogram. Arbetsprogrammet har lagts fram i som är full av utmaningar för EU. Och utmaningarna rör inte bara vårt närområde. Utmaningarna rör i högsta grad ekonomi och konkurrenskraft och hur vi ska vara en dynamisk union där jobb skapas, där nya innovationer och företag kommer fram och människor fritt kan utveckla sina förmågor. handlar vår debatt om regeringens syn på EU:s mest centrala frågor framöver. Frågorna som jag kommer att ta upp har ingen inbördes prioriteringsordning. För det första handlar det om den ekonomiska krisen, EU 2020 och den inre marknaden. En central utmaning för EU är att hejda skuldkrisen och återgå till hållbara offentliga finanser. Målet ska vara en globalt konkurrenskraftig och resurseffektiv ekonomi. Det krävs nu stora ekonomiska reformer för att långsiktigt stärka konkurrenskraft och skapa full sysselsättning och sunda offentliga finanser. Omvärlden kommer inte att invänta . Vi måste själva ta initiativ och tänka framåt. Ett centralt verktyg för att göra detta är 2020-strategin. Men ambitiösa mål uppfyller inte sig själva. Det krävs att varje land anpassar målen efter sina egna förutsättningar och sedan jobbar hårt för att faktiskt leva upp till dem. Det krävs också en lokal förankring. Det är exempelvis kommunerna som ser till att våra elever går klart skolan. Mycket måste ske på lokal nivå. Vi vet också som feminister att jämställdhet leder till tillväxt. Studier pekar på att om kvinnor hade arbetat i lika stor utsträckning som män skulle tillväxten i ha ökat med . Ökad jämställdhet med lika villkor för kvinnor och män på arbetsmarknaden är därmed den kanske allra viktigaste tillväxtskapande åtgärden i . har inte längre råd att ha världens mest välutbildade hemmafruar. Europeiska rådets möte kommer att bli otroligt viktigt. Jag vet att många här tar del av debatten inför den, och det bejakar jag och tycker är positivt. Regeringen stöder arbetet för ett ambitiöst paket av åtgärder för finansiell stabilitet och hållbara offentliga finanser. behövs full insyn och medverkan av samtliga 27 medlemsstater när det gäller ekonomisk och politisk samordning som faktiskt påverkar oss alla. Vi sitter i samma båt, oavsett om vi har euron som valuta eller inte. En väl fungerande inre marknad är avgörande för tillväxt och sysselsättning i . Två tredjedelar av handel sker på EU:s inre marknad. presenterade ett förslag till ny handlingsplan för den inre marknaden. Vägen framåt är en fortsatt effektivisering av den inre marknaden som stimulerar tillväxt och nya jobb. Utvecklingen av den inre marknaden måste också gå hand i hand med ökad öppenhet och frihandel med omvärlden för att EU ska stå sig konkurrenskraftigt på den globala marknaden. Även arbetsmarknad måste förbli öppen mot omvärlden. kommer framöver att behöva mer kvalificerad arbetskraft, inte mindre. För det andra handlar det om utrikesfrågorna, EAS, utvidgningen, ENP och östliga partnerskapet. EU måste vara demokratins och de mänskliga rättigheternas allra tydligaste röst i världen, inte minst i vårt närområde. Unga frihetsaktivister på gatorna i , , och ska känna vårt stöd i ryggen. Den europeiska grannskapspolitiken måste därför reformeras kraftigt för att i ökad utsträckning stödja demokratisering, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. I öst vinner det östliga partnerskapet kraft, men relationen till vårt södra grannskap måste utvecklas. Den senaste tidens utveckling i regionen understryker regionens strategiska betydelse för EU och liksom vikten av att följa upp de åtaganden som såväl partnerländerna som EU:s medlemsländer gör på ett systematiskt och långsiktigt hållbart sätt. Hur stödet till de reformprocesser som pågår och inletts ska hanteras kommer att vara viktiga frågor för framtiden. Här måste vi ha tydliga perspektiv. Vi måste förstås också ta ställning till ekonomiskt stöd till denna region. Demokrati och mänskliga rättigheter måste ta mycket större plats i den europeiska utrikestjänsten än vad vi sett . Den blev operativ , och våra relationer till partnerländerna i stort liksom vårt bistånd måste bli mer principfast. Vår gemensamma europeiska utrikespolitiska röst måste bli klarare, högre och tydligare för frihet och mot förtryck. Utvidgningen, som några ledamöter har snuddat vid, är ett av främsta instrument för att sprida fred, demokrati och välstånd i . Jag är glad över att många partier i denna kammare aktivt stöder utvidgningen och tycker att den är viktig. förblir en av utvidgningens varmaste vänner, kanske den varmaste. Tyvärr kan vi konstatera att våra likasinnade i denna fråga blir allt färre och allt tystare. ansträngningar för att medlemskapsprocess ska röra sig framåt fortsätter oförtrutet med samma styrka. Under förutsättning att uppfyller uppställda kriterier hoppas vi att förhandlingarna kan avslutas . Även förhandlingar inleds på allvar . Reformansträngningarna hos övriga länder på västra bör uppmuntras som en del av processen inför kommande medlemskap. För det tredje handlar det om asyl- och migrationsfrågorna. Händelseutvecklingen i understryker vikten av en fungerande asyl- och migrationspolitik. Vi kommer att fortsätta verka för att människor på flykt undan förföljelse ges skydd. Människor på flykt måste mötas av ett rättssäkert och tryggt system. En grundläggande del i detta är en gemensam asylpolitik inom EU att fler länder tar ansvar. I Stockholmsprogrammet som antogs anges att målen är att uppnå en högre gemensam skyddsnivå och ett mer likvärdigt skydd i hela EU för att säkerställa ökad solidaritet inom unionen. Flera rättsakter är aktuella för omförhandling . Målet är att beslut fattas . Förutom rena lagstiftningsinsatser är praktiskt samarbete ett bra sätt att öka harmoniseringen. Det handlar inte minst om insatser genom Europeiska stödkontoret för asylfrågor, EASO, som ska vara i full drift . För att tillförsäkra en ordnad och säker tillgång till skydd för dem som är i behov av det och för att få fler medlemsstater att visa solidaritet med tredjeländer vill även att de föreslagna förändringarna i flyktingfonden genomförs för ett gemensamt vidarebosättningsprogram för EU. För det fjärde handlar det om EU:s fleråriga budgetram. Under de kommande två tre åren kommer intensiva förhandlingar att föras i EU om hur utgiftsramarna för det europeiska samarbetet efter 2013 ska utformas. Det är en betydelsefull framtidsfråga för EU som regeringen fäster stor vikt vid och där vi kommer att vara oerhört aktiva. slog en under ledning av den belgiske nationalekonomen fast att EU:s budget är en historisk relik. har mycket lite hänt på denna front. Argumenten för en genomgripande budgetreform är starkare än . EU som organisation borde gå före och visa de medlemsländer som fattar svåra beslut hur man kan prioritera och omprioritera och skapa förutsättning för framtida tillväxt. När länder tvingas dra åt svångremmen på hemmaplan måste också Europeiska unionen tänka framåt och framtidsinriktat. I stället för att bevara de gamla prioriteringarna i budgeten bör EU satsa resurser på områden som forskning och utveckling, gränsöverskridande infrastruktur och miljö. Vi bör också investera i kampen mot organiserad brottslighet och i den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Alla dessa är områden som erbjuder europeiskt mervärde. Budgetramen måste också, som jag sade, återspegla den verklighet där många medlemsländer tvingas dra åt svångremmen. Därför måste nästa långtidsbudget för EU vara smalare, vassare och mer fokuserad på tillväxt. Ett rimligt mål är ett budgettak som ligger väl av EU:s samlade bni. Ska vi lyckas med allt detta måste vi prioritera. Det förutsätter reformer, inte minst av jordbrukspolitiken som tar av den totala budgeten i anspråk. Vi ifrågasätter dock inte att jordbrukspolitiken fortsatt bör vara gemensam. Den näst största utgiftsposten i EU-budgeten är sammanhållningspolitiken. Även den behöver reformeras såväl till storlek som till innehåll och fokusera på de mest behövande delarna av unionen. Regeringen är beredd att försvara såväl intresse av en smalare och modernare budget som svenska intressen, till exempel att bevaka nivån på den svenska medlemsavgiften. Om vi inte uppnår en tillräcklig modernisering av budgeten kommer vi att kräva att de rabatter som har även gäller i fortsättningen. För det femte handlar det om klimat och energi. Jämte bristen på demokrati är klimathotet vår tids största utmaning. Utsläppen ökar snabbare än , och ökningstakten är högre än i de scenarier som redovisades av FN:s klimatpanel 2007. Vi ser redan konsekvenser av klimatförändringarna. Allra mest drabbade är sårbara och fattiga länder. Gränsöverskridande problem kräver gränsöverskridande lösningar. av koldioxidutsläppen sker utanför gränser. Därför har EU en nyckelroll i klimatarbetet. var pådrivande för att EU skulle anta världens mest ambitiösa klimatmål. Vi kommer att fortsätta driva på trots den klimattrötthet som verkar breda ut sig globalt. Den svenska energipolitiken, och därmed basen för klimatpolitiken, ska bygga på samma tre grundpelare som i EU. Politiken syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Visionen för klimat- och energipolitiken är att har en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning utan nettoutsläpp i atmosfären. Sist men inte minst handlar det om för . Sedan de baltiska länderna och blev EU-medlemmar 2004 är i praktiken ett innanhav. Med hjälp av den strategi som antogs under ordförandeskap ska vi utnyttja EU-medlemskapet för att samarbeta tätare. Havsmiljön bör stå i centrum. industriavfall, övergödning och överfiske gör till ett av världens mest hotade hav.