prot · GZ0944 · 2011-12-08 00:00:00 — Jag har berättat tidigare om en somalisk kvinna, en fyrabarnsmamma som jag har träffat. Sedan jag träffade henne hoppas jag att tre av hennes barn har fått fylla år. Men jag vet också att hon inte har kunnat vara där och fira deras födelsedagar. Men framför allt vet jag att hennes fjärde barn fick hon aldrig fira någon mer födelsedag med, för sedan de skildes åt, på grund av våra regler, på grund av att de inte har kunnat återförenas här i , har ett av hennes fyra barn avlidit. Det här ska ingen förälder behöva genomlida. Därför känns det så otroligt bra att vi med beslutet om den här budgeten faktiskt ger förutsättningar att lösa den situation som gör att familjer som levt åtskilda inte kan återförenas. Hela överenskommelsen är viktig, och det är den därför att den slår fast att vi värnar om rätten att söka asyl. Det är extra viktigt i då alla partier inte står upp för denna. Människor som flyr, flyr ifrån något. Man flyr därför att man är desperat, därför att man inte kan fortsätta att leva under de förhållanden man lever i. Man flyr från förföljelse och förtryck för att man har en politisk åsikt, en tro, en sexuell läggning eller ett kön som inte är accepterat. Men man flyr självklart också till någonting till ett hopp om en bättre framtid. Vi kommer aldrig någonsin att kunna hjälpa alla människor, men rätten att söka asyl, rätten för dem som lyckas fly att få sin sak noggrant och rättssäkert prövad, är helt grundläggande. Det är någonting som vi är skyldiga varandra som medmänniskor, men det är också någonting som vi är skyldiga enligt internationella överenskommelser och konventioner. En annan rättighet som vi kristdemokrater står upp för, och har stått upp för länge, är rätten till vård. Den nämns också i överenskommelsen. Och vi kristdemokrater arbetar för att den utredning som har gjorts ska skickas på remiss så att vi kan få en lagstiftning som reglerar rätten till vård. ska inte längre behöva stå i skamvrå för att vi är ett av få länder som ännu inte har en lagstiftning som reglerar det här. Vi kristdemokrater kommer också att fortsätta verka för att ska bli svensk lag. Barns rättigheter ska inte kunna kompromissas bort, oavsett var barnet är fött, oavsett vad föräldrarna har fattat för beslut. Tills vi når fram i den ambition vi har tycker jag att det är otroligt viktigt att regeringen nu har gjort en ordentlig kartläggning av hur lever upp till , för det är bara när vi vet det som vi vet var vi behöver göra extra insatser, extra ansträngningar. Ett område där vi har en del mer att göra är rätten till skolgång. Det är en rätt som ska vara självklar för varje barn. Jag vill återknyta till vikten av familjen, för självklart är familjen otroligt viktig under barndomen. Men familjen är också viktig i andra skeden i livet, framför allt i de skeden då vi är som skörast. har vi fått följa ett barnbarns kamp för att hennes mormor ska få tillbringa sin sista tid här med sina enda kvarlevande släktingar. Tyvärr går inte det. På grund av förändringar som den socialdemokratiska regeringen gjorde 1996 finns inte den möjligheten i lagstiftningen . Vi har gjort det , och vi kommer att fortsätta att göra det, därför att vi vet hur viktig familjen är, att man kan finnas där med sina närmaste i slutet av livet. Vi menar att den som är ensam kvar i livet måste kunna få återförenas med sina anhöriga här, precis som vi tycker att det är jättetrevligt att läsa om en gammal tant som får återförenas med sin son som har flyttat till . finns inte denna rättighet. Inte ens om släktingarna är beredda att betala varenda krona och stå för hela försörjningen går det. Vi kristdemokrater menar att det måste införas det vi kallar för en sistalänkenbestämmelse, för familjen är viktig i slutet av livet. Vi kristdemokrater har varit den starkaste rösten i regeringen, och vi tänker fortsätta vara den starkaste rösten i regeringen för dem som själva har för svaga röster för att höras. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 151 (S) replik: har varit med och styrt . När man hör anförande kan man tro att det är under betydligt . säger att hon vill att utredningen efter behov och på lika villkor ska ut på remiss. Vi har också hört att tycker det. Vem är det som stoppar att utredningen går ut på remiss? Det skulle jag vilja få svar på. När det gäller synnerligen ömmande omständigheter lyftes frågan som ett utskottsinitiativ i utskottet. tyckte att det inte behövdes utan trodde att man skulle få till en förändring ändå. hör vi åter hur redovisar att det finns personer och omständigheter där synnerligen ömmande omständigheter inte har kommit i fråga. Blir det en förändring av synnerligen ömmande omständigheter? När kommer i så fall denna förändring? I det skriftliga svar som jag fick av migrationsminister stod det att det inte finns anledning att vidta några åtgärder angående begreppet synnerligen ömmande omständigheter. Delar denna uppfattning? Det skulle jag vilja ha svar på. 152 (KD) replik: Det är intressant att lyssna på Socialdemokraternas migrationspolitik numera. Det har skett en ganska stor förändring, i varje fall i retoriken. Socialdemokraterna var förut ganska smala i sin migrationspolitik. De var ganska mycket för att se till att vi hade en liten och begränsad invandring. Det har dock skett en förändring åt rätt håll, och det är något jag verkligen välkomnar. Jag tror att hör till de socialdemokrater som skulle vilja att partiet gick ytterligare steg och att Socialdemokraterna som helhet skulle ställa sig bakom rätten till vård, vilket man inte gör. Det är dock bra att man ställer sig bakom att i alla fall barn ska ha rätt till vård. tycker att rätten till vård ska vara en självklarhet, och det är något vi fortsätter arbeta för. Vi är en del av en regering, och den regeringen ska vara överens innan vi tar ytterligare steg. Men som har suttit i regeringen har vi sett till att föra migrationspolitiken steg för steg mot en mer generös och rättssäker migrationspolitik, och det tänker vi fortsätta göra. När det handlar om möjligheten att återförenas med äldre släktingar har alternativ ända sedan Socialdemokraterna ryckte undan möjligheten varit att vi vill införa en sistalänkenbestämmelse. Vi menar att det inte är om man är tillräckligt halt eller lytt, blind eller döv eller dement som ska avgöra om man får stanna utan att man är anhörig och ensam. Vi kommer också att arbeta för att man ska se över synnerligen ömmande omständigheter, men det är framför allt av andra skäl. 153 (S) replik: Jag ställde ganska konkreta frågor. Tyvärr fick jag inte svar på dem, så jag upprepar dem. Om med flera från den borgerliga sidan i socialförsäkringsutskottet tycker att utredningen efter behov och på lika villkor borde gå ut på remiss, vem är det som bromsar? Vad finns det för tidsplan när det gäller synnerligen ömmande omständigheter? Varför agerar ni inte? Varför tackade ni nej till utskottsinitiativ? Jag vet att gärna vill göra detta till en kostnadsfråga. Jag skulle därför vilja ha svar på frågan: Har och den borgerliga gruppen i någon kostnadsberäkning för synnerligen ömmande omständigheter? Enligt mig handlar denna fråga om människovärde. Det handlar också om synen på vilka som ska omfattas av begreppet synnerligen ömmande omständigheter. Vi menar att det kommer att tolkas alldeles för restriktivt och att nuvarande praxis i ärenden som rör barn borde mildras. Delar denna uppfattning borde hon driva på för en förändring. Vad är det för tidsplan? Blir det någon förändring? Kommer det någon tilläggsbudget eftersom har gjort detta till en kostnadsfråga? 154 (KD) replik: Det är enkelt att försöka göra retorik av kostnadsförslag. Men som riksdagsledamot vet lika väl som jag att för att kunna lägga fram en budget och för att kunna genomföra de förändringar i samhället vi vill är det viktigt att vi ser till att ha en ordentlig finansiering. Det är inte samma sak som att säga att vi bara ser människor som kostnader. Så är det absolut inte. Kristdemokrater är de främsta att stå upp för att människor i första hand är en tillgång, oavsett var de kommer från. Men vi kan inte blunda och tro att det inte får några konsekvenser om vi öppnar upp möjligheten för fler människor att komma till vårt land. Vi vill göra det för att vi vet att vi har en skyldighet mot våra medmänniskor, mot dem som är mest utsatta. Vi har en skyldighet att se till att de får det skydd de behöver. Men vi måste också se till att vi har ekonomiska resurser att ta hand om dem när de kommer hit så att de får bra möjligheter att introduceras i det svenska samhället och kan få vara med och bidra till det nya samhälle de kommit till, så som de vill. Utan ordentliga resurser för att ta emot dem kan vi inte ge dem möjligheten att komma in i samhället. Därför blir det en kostnadsfråga. Det är ett lite löjets skimmer över att Socialdemokraterna är beredda att rösta för något i ett utskottsinitiativ men på samma möte röstar igenom en budget som inte lägger en enda krona mer. Det är som om den politik man vill föra inte skulle få konsekvenser. Vi är beredda att avsätta mer resurser för detta, och det kommer vi att arbeta för. Vi anser att det är en skyldighet för oss och en rättighet för människor att få det skydd de har rätt till. 155 Statsrådet (M): Det är tid för ansvar. Vår förmåga att ta ansvar möjliggör för oss att bygga en , och det är absolut tid för ansvar när det gäller migrationspolitiken. Regeringen tar ansvar för på flera olika sätt när det gäller det utgiftsområde som debatterar. Vi tar ansvar för när det gäller att ha ordning och reda i asylprocessen. Vi gör det när det gäller att ha en ansvarstagande och långsiktig planering för . Vi gör det med ett av världens mest öppna och framåtsyftande regelverk när det gäller arbetskraftsinvandring. Vi tar ansvar för genom att vara pådrivande när det gäller vidarebosättning av kvotflyktingar, genom att ta vårt ansvar och se till att andra inte backar för sitt och genom att verka för ett gemensamt europeiskt asylsystem. Vi tar ansvar för världen genom en öppen och generös asyllagstiftning, genom en hög vidarebosättningsambition, genom att vara den främsta bidragsgivaren till och genom att öppna dörren för arbetskraftsinvandring. Ordning och reda i asylprocessen är en nödvändig del av en rättssäker och fungerande asylprocess. som jag har varit minister har över 140 000 människor sökt asyl i . har knappt 80 000 asylsökande beviljats uppehållstillstånd på skyddsgrund. För alla dem som har beviljats uppehållstillstånd ska en snabb och tydlig integrationsprocess följa. Även besluten för dem som inte får ett ja, utan ett nej måste följas. I asylprocessen betyder ett nej i vissa fall att beslutet går att överklaga, men när man har kommit till vägs ände, när beslutet har vunnit laga kraft och det inte finns några nya omständigheter att väga in är ett nej ett nej. Det ska respekteras som ett sådant. Det innebär att den som har fått avslag ska lämna landet i första hand självmant, i andra hand med tvång. Det är inte den enklaste delen av vårt politikområde, men det är helt nödvändigt för att det ska gå ihop. Såvitt jag vet finns det inget parti i denna kammare som har någon annan åsikt än att ska ha en reglerad invandring. Därför måste vi alla samfällt ta ansvar för att upprätthålla den regleringen. Så här i en budgetdebatt det är faktiskt vad det här är finns det anledning att peka på kostnaderna för om verkställighetsarbetet inte upprätthålls. När 10 000 personer med lagakraftvunna avslagsbeslut som är inskrivna i mottagningssystemet kostar förstår alla att det inte är en fråga på marginalen. De som ska lämna måste lämna, annars tar de upp platser och kostar resurser som behövs till andra. För att det ska bli verklighet pekar denna budget på att , polisen och Kriminalvårdens transporttjänst ytterligare ska fördjupa och effektivisera sitt samarbete. Genom den här budgeten ger vi bättre förutsättningar att göra ett bra jobb och ha flexibilitet i sin verksamhet. Genom att ha långsiktighet i sina planeringsförutsättningar kan attrahera duktiga medarbetare och ge dem goda arbetsvillkor. Vattentäta skott kan överbryggas och kompetens kan tas till vara gränsöverskridande. Kunskap inom en del av verksamheten på kan berika övrigas arbete. Det är slut på det ständiga gasandet och bromsandet med svåra rekryteringar och dyra avvecklingar. I stället kan verksamheten planeras mer långsiktigt och flexibelt. I gymnasieskolor går 133 av 17 240 elever på vård- och omvårdnadsprogrammet. I är motsvarande siffror 223 av 6 961 elever. Enligt Kommuner och Landsting arbetar drygt 1 miljon människor i våra kommuner och landsting. kommer av dessa personer att gå i pension. De största pensionsavgångarna återfinns inom vård- och omsorgssektorn som gruppen äldre i behov av vård ökar. Det är naturligtvis många faktorer som måste till för att möta denna utmaning. En av dem är att få fler människor från utanförskap och in i arbete. En annan är arbetskraftsinvandring. Arbetskraftsinvandring är rätt ur svenskt perspektiv. Det är också rätt ur ett europeiskt perspektiv, och det är rätt ur ett världsperspektiv. Behoven är stora både när det gäller yrkesarbetare och akademiker. står också inför demografiska och arbetsmarknadsmässiga utmaningar, även om sjukdomsinsikten där inte är riktigt lika stor som hos oss. Det är också rätt ur ett världsekonomiskt perspektiv. Länder som genererar arbetskraftsutvandrare får ofta tillbaka dem i form av remitteringar och i form av återvändare utrustade med know how, kontakter och dörröppnare. Det är rätt också ur ett moraliskt perspektiv. Jag är stolt över att har övergett den enda dörrens politik och breddat möjligheten för människor att söka sin lycka i vårt land. Jag tycker inte att ska ge asyl till alla som vill stanna. Jag står upp för den reglerade invandringen, och som representant för regeringen menar jag att den rättssäkra asylprocessen har två möjliga avslut, nämligen bifall eller avslag. Jag tycker att det är härligt att vi också har öppnat en annan dörr, arbetskraftsinvandringsdörren, för dem som vill komma hit och arbeta och göra rätt för sig. har ett par saker blivit tydliga. kommer att behöva ta tydligare ansvar för att granska ärenden där arbetstagare riskerar att fara illa eller där anställningen är en chimär med andra syften än lagligt arbete. måste, och kommer att, korta handläggningstiderna för dem som har alla papper i ordning och som kan visa upp ett anständigt track record. Regeringens politik går ut på att få fler människor i arbete och skapa förutsättningar för fler och växande företag. innebär den successivt ökande andelen äldre i befolkningen en allvarlig utmaning för hållbarheten i våra välfärdssystem. Att och andra länder i kommer att behöva arbetskraft råder det inga tvivel om. är det brist på arbetskraft i flera yrken, och behov av arbetskraft kommer att växa . Arbetslöshet utesluter inte att det kan vara brist på arbetskraft i särskilda yrken eller sektorer. För att framgångsrikt hantera dessa utmaningar krävs en framsynt och bred politisk strategi som sträcker sig bortom migrationspolitiken. Arbetskraftsinvandringsreformen är ett av flera viktiga instrument för att motverka arbetskraftsbrist. En ökad arbetskraftsinvandring kan underlätta för företag att hitta arbetskraft med rätt kompetens, vilket i sin tur kan mildra flaskhalsar på arbetsmarknaden. Tillgång på arbetskraft kan också hjälpa företag att utvecklas och därmed bidra till högre sysselsättning bland dem som redan finns i , oavsett ursprung oavsett om man är född i det här landet eller har kommit hit . framgår att tillgången på lediga jobb fortsätter att öka. Det gäller alla regioner och nästan alla yrkesområden. Arbetsförmedlingen bedömer att rekryteringsbehoven kommer att vara stora även på lite , bland annat på grund av den stora generationsväxlingen på arbetsmarknaden. I rapporten anges också att brist på arbetskraft inom vissa yrken kan bli ett stort hinder för en ökning av produktionen, och att sysselsättningsökningen inom vissa yrkesområden, exempelvis it-sektorn, kommer att motverkas av en stor brist på arbetskraft. På förteckning, som upprättats i samråd med Arbetsförmedlingen, över arbeten där det råder stor efterfrågan på arbetskraft finns både högkvalificerade yrken och yrken som inte kräver specialistkompetens. Det råder stor efterfrågan på civilingenjörer, läkare, bilmekaniker, kockar, taxiförare och vvs-montörer, för att nämna några. Vi lever i av stor rörlighet. Det råder inget tvivel om att den kommer att bli ännu större på grund av en global arbetsmarknad som i sin tur genererar allt fler förbindelser och kontakter mellan människor, arbetsplatser och stater. Att detta ställer krav på de regelverk som styr migrationen är uppenbart. Frågan är inte om mobiliteten kommer att expandera, utan inom vilka ramar och på vilka villkor det kommer att ske. Det finns en utmaning i att se till att människors rörelser över gränser sker välorganiserat och tryggt. Det finns all anledning att peka på behovet av solidaritet med dem som gör dessa resor, till exempel i egenskap av asylsökande. Regeringens ambitioner kommer till uttryck i den budget som har att ta ställning till och som vi har diskuterat och förhandlat fram tillsammans med . Det handlar om att ta ansvar för de migranter som i närtid är på väg till vårt land liksom för ett väl fungerande långsiktigt hållbart system för migration i alla dess former. 156 (V) replik: I anförande fick vi höra om rätten till vård för papperslösa och att det kommer att lösa sig inom överenskommelsen. Det vore verkligen glädjande. Om vi inte visste det förut har vi fått höra att migrationsminister har stor makt över de andra partiernas politik. Jag undrar som många andra inte minst hela Vårdsverige om migrationsminister snart skickar utredningen om rätt till vård på remiss. Jag undrar också om migrationsministern tycker att rätten till vård bör omfatta alla. 157 Statsrådet (M) replik: Det är inte jag som migrationsminister som har hand om utredningen. Det är inte jag som ska skicka ut någonting. Det är och socialminister som är ansvariga för de frågorna. bereder frågan och kommer att skicka ut den på remiss när beredningsarbetet är avslutat. Frågan bör därför riktas till socialministern och inte till mig. Vad beträffar utgångspunkten för det resonemang som för om omfattningen på vården vill jag påpeka att i den ramöverenskommelse som har träffats är regeringen och de gröna överens om att inriktningen är att tillgången till subventionerad hälso- och sjukvård ska utvidgas för vissa grupper som saknar tillgång till subventionerad hälso- och sjukvård. Jag kan naturligtvis inte i det här skedet gå in på detaljer vad gäller utformningen av den nya regleringen, eftersom det ärendet också är under beredning i . 158 (V) replik: Migrationsministern är kanske allra skickligast på att låtsas som att han inte har ett politiskt ansvar för saker som sker och i stället låtsas vara någon typ av politisk byråkrat, vilket är ett intressant grepp, men inte helt sant. Om det är sant har vi verkligen problem. När man talar om utökad rätt till vård för vissa grupper är det fråga om en förhandling om mänskliga rättigheter, något jag även pratade om i mitt anförande. Jag är så klart nyfiken på vilka andra mänskliga rättigheter vi kan försöka töja och bända. Kan man säga att man ska behöva uthärda lite tortyr? Ska man behöva behandlas lite grann som människa? Hur är det möjligt att gradera mänskliga rättigheter? Kan det verkligen stämma att statsrådet inte har något inflytande över den fråga som handlar om att få ut den här utredningen på remiss? 159 Statsrådet (M) replik: När det gäller frågan om ansvar skulle jag nog vilja säga att jag är väldigt stolt över att det varit möjligt för mig som migrationsminister att ta ett brett ansvar för att bygga en majoritetsställning för regeringen på utgiftsområde 8, migrationspolitik, det som kammaren diskuterar här och , tack vare ramöverenskommelsen med , någonting som jag har tagit ansvar för. Eftersom jag å regeringens vägnar har lett arbetet med att ta fram den här överenskommelsen har vi nu en bra plattform att stå på när det gäller att se till att migrationspolitiken i präglas av långsiktighet, stabilitet, en human men också rättssäker inriktning för asylpolitiken samt en öppenhet när det gäller arbetskraftsinvandringen, allt det som naturligtvis skulle vara mycket mer betänkligt om vi inte hade den här uppgörelsen, givet de strömningar och den utveckling som vi har kunnat se i övriga . Det är naturligtvis någonting unikt över den här överenskommelsen. Det vill jag inte sticka under stol med. Det är unikt att en centerhögerregering som vår sätter sig ned med ett grönt parti och gör upp. Jag är väldigt glad åt att vi kunde göra det och lämna extremerna i den här kammaren därhän. Det tror jag att alla gynnas av, inte minst svenska folket, som får se långsiktigheten ta form på det här området. Jag tror också att det för att klargöra detta är viktigt att understryka att arbetet naturligtvis kommer att behöva fortgå. Vi måste fortsätta att diskutera enskildheter i överenskommelsen. En del av de förslag som tas fram kommer att behöva detaljgranskas. Men inriktningen är väldigt klar. Därmed svarar jag också i någon mening på fråga. Jag är inte någon allsmäktig gud på en piedestal. Jag måste naturligtvis diskutera med mina kolleger i Alliansen. Men det finns en väldigt stor skillnad. Vi har alltid jag varit migrationsminister kunnat klara av att i slutändan bli överens. Så såg det inte ut under de tidigare åren när parti, Socialdemokraterna, och i viss mån styrde det här landet. 160 (SD) replik: Jag tackar migrationsministern för ett brandtal till försvar för en arbetskraftsinvandringslagstiftning utan någon som helst behovsprövning. Retoriken är snarlik den vi fick höra i samma talarstol . Då var det 40-talisterna som skulle gå i pension och lämna en stor lucka efter sig på arbetsmarknaden. har två tredjedelar av denna grupp redan lämnat arbetsmarknaden. Vi har en rekordstor arbetslöshet. Var fjärde ung svensk är arbetslös. Bland unga invandrare handlar det om två av fem. Vi har helt enkelt olika uppfattningar om behovet av arbetskraftsinvandring till , framför allt den generella. Vi är dock överens om att vi kan behöva arbetskraftsinvandring där vi har luckor på arbetsmarknaden som vi inte kan matcha mot den egna befolkningen. Med den reflektionen skulle jag vilja ställa en fråga till migrationsministern. Jag har tidigare försökt få svar från migrationsministerns kolleger här i kammaren om huruvida man kan erkänna att det finns en koppling mellan en stor invandring till och ett växande utanförskap, det vill säga ett ökat antal utanförskapsområden. Som jag tidigare nämnde har mätt dessa områden och kommit fram till att det fanns 3 stycken och 136 stycken . Sedan slutade man mäta lagom till att man själv hamnade i regeringsställning. Frågan är alltså om migrationsministern kan erkänna att det finns en koppling mellan den stora invandringen och det ökande utanförskapet i . 161 Statsrådet (M) replik: Regeringens politik går ut på att bryta utanförskapet för dem som står längst från arbetsmarknaden, se till att få fler människor i arbete och naturligtvis skapa förutsättningar för fler och växande företag. Men är det som jag sade i mitt anförande så att den successivt ökande andelen äldre i befolkningen innebär en utmaning mot hållbarheten i vårt välfärdssystem. Jag har svårt att se hur vi ska kunna lösa detta utan att använda oss av arbetskraftsinvandring. Däremot är jag helt övertygad om att inte delar den analysen. Problemet med hela retorik jag har lyssnat noga på inläggen är att han blandar beviljandet av uppehållstillstånd till människor som har flykting- och asylbakgrund med den behovsstyrda arbetskraftsinvandring som vi har i . räknar nämligen bara huvuden.