prot · GY0973 · 2011-03-16 00:00:00 — Genom fortsatt satsning på barns och ungas rätt till kultur och fritid lägger vi en grund för att ska bli ett ännu bättre land att leva och bo i. 128 (S) replik: , framför allt och statsministern, gjorde i valrörelsen en väldigt stor affär av att kommunerna bara ska syssla med välfärdens kärna. Man kritiserar kommunerna för att det byggs idrottsanläggningar som ska nyttjas av våra barn och ungdomar. Min direkta fundering är: Anser och att kulturen och fritiden för våra barn ingår i välfärdens kärna? Jag har ställt den frågan till här i talarstolen, men inte fått något svar. Jag kommer att ställa frågan igen. Vad ingår i välfärdens kärna? Det skulle vi bra gärna vilja veta. talar i sitt anförande om Skapande skola. Vi socialdemokrater har ställt oss positiva till . vet vi att Skapande skola har tagit resurser från andra verksamheter inom vårt område. Då är det viktigt, tycker vi i Socialdemokraterna, att man kan följa upp Skapande skola. Hur har tänkt följa upp Skapande skola, och när ska vi följa upp Skapande skola? Det skulle vi väldigt gärna vilja veta. 129 (M) replik: talar om välfärdens kärna. Jag kan säga så mycket som att regeringen och tycker att det är väldigt viktigt med kultur och fritid för barn och ungdomar. Det är därför vi har skrivit in i de nya kulturpolitiska målen att barn och unga har rätt till kultur. Det är ett av de tre prioriterade områdena inom kulturområdet. Vi pratar mycket om Skapande skola. Det är en väldigt bra verksamhet. Vi har utökat den till att innefatta hela . Man når alla. Det är väldigt prioriterat. Hur man ska följa upp det vet jag inte riktigt . Det får jag återkomma till sedan. 130 (S) replik: När man genomför en så stor reform som Skapande skola tycker jag att man borde ha haft en plan för hur man ska kunna utvärdera detta. När man gör utvärderingar ska man också kunna se hur man kan förbättra det. Har vi gjort rätt? Har alla verksamheter kunnat delta? Vi var i på studieresa och såg att i den norska skolsektorn var museisektorn också involverad i Skapande skola. Så är det inte i , i vart fall inte . För politiker måste det vara en huvuduppgift att ta ett beslut, och sedan kan man utvärdera om det blev bra och vad som behöver förändras. Jag tror att och behöver gå hem och läsa på. Vi kommer i varje fall att fortsätta ställa frågan: Hur ska vi utvärdera detta så att vi faktiskt kan förbättra det? 131 (M) replik: Skapande skola är det väldigt många som säger är en bra verksamhet. Vi är övertygade om att vi är på rätt väg med Skapande skola. Därför vill vi fortsätta med det, och vi har som sagt permanentat och utökat den verksamheten. Senast var vi på studiebesök hos Klys. Ordföranden där började med att berätta att hon tyckte att Skapande skola var en fantastisk verksamhet. Hur det sedan praktiskt ska gå till att utvärdera den får jag återkomma till vid ett annat tillfälle. 132 (MP) replik: Skapande skola är en succé. Det har vi hört, och vi kommer säkert att få höra det av kommande talare också. Jag ska inte säga att det är dåligt, för det vet jag inte. Jag vet inte om det är en succé. Precis som tidigare frågeställare här tycker jag att det måste göras en utvärdering också, så att man vet vad man håller på med. Jag tror på det man har läst om att skolan tycker att det är bra att det finns resurser att söka för att få in detta mer. Det är inte så konstigt, för politik är helhet. Om man har en politik där man vill göra en plugg- och betygsskola som är ganska tuff för många och som minskar kreativiteten blir man så klart väldigt glad från skolans sida om det finns resurser för lite mer kulturmöjligheter. Det finns många frågor om detta med Skapande skola. Därför skulle det vara väldigt bra att veta vad man har tänkt sig. nämnde att det var permanentat också, men det undrar jag om det är. Jag har inte hört det. Jag kanske har missat det. Jag vet dock att man har utökat det från första till nionde klass. Det har vi ju läst om. Man har också ändrat inställning när det gäller de estetiska ämnena i den fortsatta utbildningen, i gymnasieskolan. Det känns som om man tar lite på ena stället och ger lite på andra stället i stället för att ha ett helhetstänk: Hur mycket kultur ska vi få in till barn och ungdomar och på vilket sätt? Detta behöver tas upp på ett mycket bredare politiskt plan, tycker jag. Man säger också att detta har gett många professionella kulturarbetare jobb, men det finns inte belagt någonstans så att man kan läsa om det. 133 (M) replik: Ni kommer säkert att höra mycket mer om Skapande skola. Det är väldigt bra verksamhet. Det som är bra är att den nås av alla elever i och med att den nu ingår i skolans vardagliga arbete, så den kommer in på ett mycket mer naturligt sätt . Jag har hört flera i skolvärlden säga att Skapande skola är jättebra. Även professionella kulturarbetare som har anlitats i verksamheten tycker att det är bra. Några siffror på utvärdering har jag inte . Det får jag i så fall återkomma om. Jag vet inte om det har gjorts några sådana undersökningar . 134 (MP) replik: Jag kan ha viss förståelse för att man inte har full koll på vad som händer. Det har jag inte själv heller. Men om man står här och säger att Skapande skola är en succé tycker jag att man ska kunna svara på vissa frågor om det hela. Detta är en viktig kulturpolitisk satsning från alliansregeringen, har jag hört. Det kan man säkert tycka, och det finns vissa på skolsidan som är ganska nöjda. Men konstnärerna på kultursidan känner sig lite besvikna . De säger till exempel att de inte har fått de utlovade jobben. Det är huvudmännen för skolan som söker pengar för detta. Det är inte kulturutövarna som söker pengar, utan det är rektorer som söker. Det bygger på att det är eldsjälar som vill det. Det är inte något som alla skolor gör per automatik. Jag tror förstås att det sprider sig, men det bygger på att skolan har en ambition och vill ha detta. Det leder alltså inte per automatik till att alla skolor får mer kultur. 135 (M) replik: säger att kulturutövarna och konstnärerna är lite besvikna. handlar ju dagens debatt om eleverna och de unga. Om de unga är nöjda räcker det ganska långt i den här debatten. Jag vill säga varför jag anser att detta är en succé. Redan under de tre verksamhetsår som detta har funnits har 750 000 elever arbetet med Skapande skola-aktiviteter. Det är en väldigt hög och bra siffra. 136 (V) replik: När jag gick genom förut såg jag en fin glimt ur verkligheten. Det var en pappa som gick med ungen på axlarna, och han pratade. Jag blev ännu gladare när jag såg att han pratade med sin passagerare och inte i mobilen. Jag tänkte: Så ska det vara. Man ska frakta sina barn och prata med dem om livet och drömmarna. I nästa sekund tänkte jag: Så har definitivt inte alla barn det. Mitt sätt att se på kultur är att man ska ge dem mest som behöver mest. Då är risken att skolorna håller på att bli mer och mer olikartade och segregerade. De som har och kulturmotiverade lärare eller rektorer får del av det här bidraget, men det gäller att tränga sig fram, annars är bidraget förlorat. En fråga skulle kunna vara: Finns det i Skapande skola någon tanke på att stimulera just dem som är förfördelade i det stora rättviseperspektivet? En annan fråga, av ekonomisk karaktär, är: Finns det några tankar på att sänka eller ta bort maxtaxan på just för att alla ska ha tillgång till den? Vi lever inte i den bästa av världar och kanske inte heller i det mest rättvisa av länder. Enligt Röda Korsets statistik finns 220 000 barn som lever i fattigdom. Det finns alltså en väldigt stor grupp som riskerar att hamna vid sidan av i alla avseenden. 137 (M) replik: talar om att alla barn ska ha delaktighet i kultur. Det är ju det som är så fantastiskt bra med Skapande skola. I och med att kulturen kommer till skolan får alla barn del av den, även de barn vars föräldrar inte är särskilt kulturintresserade. Man når alla, oavsett om föräldrarna är intresserade eller inte. Detta med maxtaxan på musikskolor är mer kommunens ansvar. Naturligtvis tycker jag att det ska vara så pass låga avgifter att alla har råd att gå i kulturskola och musikskola, men det är främst kommunernas ansvar. Barnfattigdom diskuterades här . var och talade om det i vår grupp. Då visade hon att antalet familjer som är i behov av försörjningsstöd har minskat väldigt mycket. Det finns olika sätt att räkna detta med barnfattigdom. 138 (V) replik: Det man ibland kan bli lite betryckt över är att en hel del av de fungerande kulturinstitutionerna eller kulturkanalerna på något sätt löses upp, och så kommer det något annat och ersätter det. Vi lever i av projektkultur. Man satsar mindre på det organiska och långsiktigt gedigna. Åtgår det inte väldigt mycket energi till att fylla i dessa ansökningsblanketter och hitta de rätta formuleringarna? Kreativiteten kanske skulle kunna användas på annat sätt. 139 (M) replik: Jag vet inte hur det tar att fylla i papperen för att söka pengar till , men det tar nog inte mer tid än att söka något annat. Hur som helst tror jag att det är värt det, och jag vidhåller att Skapande skola är en fantastisk verksamhet i och med att den når alla elever som går i skolan. 140 (FP): Jag yrkar bifall till kulturutskottets förslag och avslag på samtliga motioner. Kulturen finns överallt omkring oss och är gränsöverskridande på ett sätt som är fantastiskt. Människor födda i till exempel , , , , gamla som unga och män som kvinnor kan alla, oavsett bakgrund, förenas i att ta del av kultur. Kultur är dessutom ett enormt och mångfasetterat område som inbegriper en mängd olika konstarter och sätt att förmedla budskap. Kultur stimulerar alla våra sinnen. Kultur ger oss bättre hälsa. Kultur kan bidra till jämställdhet och motverka utanförskap. Jag är fast övertygad om att både kunskapsinlärning och det dagliga arbetet påverkas i positiv bemärkelse på grund av det faktum att vi alla kan ta del av kultur. Dessutom ger kultur möjligheter att lära mer om människor från andra länder. Alla människor som arbetar inom och med kultur gör en oerhört viktig insats när de och stundligen ger oss mottagare våra upplevelser. Jag vill passa på att tacka för det arbetet. Skolan är en viktig kulturinstitution. Det är mycket värdefullt för alla barn att få tillgång till goda kulturupplevelser, speciellt för de barn som inte har denna tillgång hemma så mycket. Den egna kreativiteten ska vara en naturlig del av en skapande skola att få se, lyssna, känna och ta del av kultur likaså. Att möta professionella kulturutövare är givande och till stor glädje för alla. Frukterna av sådana möten är ökad förståelse för och reflexion över den egna omvärlden. Dessutom ger det större kreativitet. Skapande skola har blivit en stor framgång. Många kommuner har tagit del av denna satsning. utökar vi verksamheten så att den innefattar hela . Verksamheten utvärderas kontinuerligt av . vill att Skapande skola permanentas och byggs ut så att även förskola och gymnasium inkluderas och att barnens tillgång till kultur även i fortsättningen är prioriterad. I kommunerna är förutom skolan också musik- och en viktig verksamhet för att ge barn och ungdomar tillgång till kulturupplevelser. Kvaliteten inom musik- och är skiftande mellan olika kommuner. För att kunna höja kvaliteten vill vi införa ett nationellt för musik- och . Ett sådant centrum bör bland annat ha till uppgift att samla fakta, forskning och erfarenheter och sprida detta till musik- och kulturskolor runt om i landet. Två motioner som avslås av utskottet vill göra Unga till nationell scen. Ytterligare en motion som avslås handlar om att skapa ett barnkulturår. har , 2010 och 2011 beviljat anslag till Unga därför att man konstaterat att verksamheten är av kulturpolitiskt intresse. Vad gäller ett barnkulturår fastslår vi att Skapande skola möjliggör en stor nationell kulturell verksamhet som är ytterligt mer långsiktig än ett enda tillfälligt projektår, vilket föreslås i motionen. Kultur är viktigt för barn utveckling. Den formar oss alla genom att ge nya intryck, tankar och influenser. Den gör oss helt enkelt till bättre människor. Från och våra alliansvänners sida kommer barns tillgång till kultur i alla dess former att vara ett fortsatt prioriterat område. 141 (C): Kulturen, oavsett om det handlar om barn eller unga, ska hjälpa oss att tolka och betrakta vår omvärld. Den ska hjälpa oss att lära oss att ifrågasätta. Kulturen är också en brygga mellan olika grupper, oavsett var man bor, etniskt ursprung, kön och generation. Den ska vara en tråd och ett samband mellan generationerna i och föra traditioner vidare. Den ska hjälpa oss att tolka vår historia men också de nyanländas historia. Man kan se några utmaningar när det gäller kulturen framöver. En handlar mycket om det som har berörts tidigare i talarstolen, nämligen hur våra barn och unga mår. Det finns olika siffror på detta, men det lär vara så att har antalet ungdomar som upplever psykisk ohälsa åtminstone tredubblats. Kulturen kan vara ett sätt att angripa detta. En av motionerna berör det avskräckande och hemska exemplet från nätet där man marknadsför självmord, och detta är bara ett av uttrycken för den psykiska ohälsan. Jag tror att Skapande skola bidrar på samma sätt som annat kulturliv till att förbättra hälsan, inte minst för dem som är i skolan. Jag ser även ett annat problem framöver. Hur ska vi ta vara på kreativiteten som finns i barn? Detta har också nämnts i talarstolen. Man föds och växer upp som en kreativ person, men olika saker tar sedan ur en modet att våga vara kreativ. Skapande skola är ett sätt att ta vara på denna kreativitet och utveckla den hos våra barn och unga. Det sker visst utvärderingar av Skapande skola. De görs bland annat av . Vi har sett siffror på att tusen kulturarbetare har varit engagerade i detta på ett eller annat sätt. Vi vet att av de kommunala skolorna har ansökt om pengar till . Vi kan utvärdera detta vidare, men siffrorna talar sitt tydliga språk. Vi har också siffror som visar att ungefär hälften av pengarna har gått till löner till människor som är aktiva i kultursektorn och kulturarbetet. Det handlar också om att hjälpa till att bygga upp en värderingsgrund. De problem vi upplever bottnar i att vi har en avsaknad av diskussion om hur vi ska ta vara på de grundläggande värderingar som finns. Den mobbning som finns på nätet och i andra sammanhang skulle vi kunna angripa bättre om vi hade ett kulturliv som utvecklades ytterligare. Det löser man inte bara genom Skapande skola eller genom att prioritera barn och ungdomar på kulturområdet, vilket vi sagt från regeringens och Alliansens sida att vi ska. Vi måste också göra något annat för att bidra till att få våra unga att vara med. Jag har sett exempel tillbaka i historien på hur man har samlats kring ett projekt. Vi som förtroendevalda har en förmåga att bygga lösningar genom att prata i tjänster, i kronor och gärna i hus. Det brukar vi tycka är exempel på dådkraft när det gäller att lösa samhällsproblem. Men vem har sagt att vi alltid kan göra det genom att servera lösningar? kanske det också handlar om att stimulera förmågan att ta ett gemensamt ansvar. Jag tror att våra studieförbund och våra folkrörelser som finns kring våra samlingslokaler bygdegårdar, Folkets hus och vad det nu är kan bidra till att ta vara på förmågan att själva ordna en hel del av de frågor och lösningar som man själv vill hitta. Åtminstone kan de hjälpa till så att man hittar sådana lösningar utan att allting för den sakens skull måste institutionaliseras. Det går att se många delar i detta. Det handlar också om kulturen. Det finns en utmaning framöver i att se till hur vi ska nå alla de barn och unga som finns i de utsatta miljöerna. Där är ett sätt som kan skapa lika förutsättningar för alla att ge dessa möjligheter i våra skolor. Då kommer direkt frågan: Då måste väl vi från denna kammare och från detta hus lösa detta problem runt om i landet? Vi har en modell där vi också tror på kommunalt självstyre. Vi vet, och jag vet av egen erfarenhet, att det handlar om att kunna ta initiativ på olika områden. Det gäller alltifrån det som har berörts tidigare och det förslag och den motion som är i högsta grad lovvärda, nämligen att låta ungdomar genom Forum för levande historias försorg åka ned och studera koncentrationslägren. Jag har tagit sådana initiativ, och de har också genomförts, i en kommun där jag själv har varit kommunstyrelseordförande. Dessa möjligheter finns, och jag tycker att man ska koncentrera sig på att använda även de instrumenten. Det finns säkert goda tankar och mycket som är vällovligt i flera av de motioner som har väckts. Men jag tycker att man i de flesta stycken har fått bra svar i det betänkande som utskottet har skrivit. Därmed, fru talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. (Applåder) (forts. 12 §) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 10 § Beslut om ärenden som slutdebatterats NU12 Vissa energipolitiska frågor Punkt 1 (Vindkraft) 1. utskottet 2. res. 1 (S, MP, V) Votering: 189 för utskottet 153 för res. 1 7 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 M, 24 FP, 23 C, 19 SD, 19 KD För res. 1: 109 S, 25 MP, 19 V Frånvarande: 3 S, 3 M, 1 SD Punkt 2 (Vattenkraft) 1. utskottet 2. res. 3 (V, MP) Votering: 194 för utskottet 44 för res. 3 102 avstod 9 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 5 S, 104 M, 24 FP, 23 C, 19 SD, 19 KD För res. 3: 1 S, 25 MP, 18 V Avstod: 102 S Frånvarande: 4 S, 3 M, 1 SD, 1 V Punkt 4 (Biogas) 1. utskottet 2. res. 4 (S, MP, V) Votering: 188 för utskottet 153 för res. 4 8 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 M, 24 FP, 22 C, 19 SD, 19 KD För res. 4: 109 S, 25 MP, 19 V Frånvarande: 3 S, 3 M, 1 C, 1 SD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. JuU27 1. utskottet 2. res. (M, FP, C, KD) Votering: 170 för utskottet 172 för res. 7 frånvarande Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 107 S, 25 MP, 19 SD, 19 V För res. : 2 S, 104 M, 24 FP, 23 C, 19 KD Frånvarande: 3 S, 3 M, 1 SD och (båda S) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. 11 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde CU10 Ändrad verksamhetsform för Lantmäteriets division Metria Kammaren biföll utskottets förslag. JuU14 Lagring av trafikuppgifter för brottsbekämpande ändamål genomförande av direktiv /24/EG Punkt 1 (Avslag på propositionen) 1. utskottet 2. res. 1 (MP, V) Votering: 296 för utskottet 45 för res. 1 1 avstod 7 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 108 S, 104 M, 24 FP, 22 C, 19 SD, 19 KD För res. 1: 1 S, 25 MP, 19 V Avstod: 1 C Frånvarande: 3 S, 3 M, 1 SD (S) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 2 (Lagring av trafikuppgifter utanför ) 1. utskottet 2. res. 2 (SD) Votering: 304 för utskottet 19 för res. 2 19 avstod 7 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 109 S, 104 M, 25 MP, 24 FP, 23 C, 19 KD För res. 2: 19 SD Avstod: 19 V Frånvarande: 3 S, 3 M, 1 SD Punkt 6 (Underställning) och Punkt 7 (Lagförslagen i övrigt om lagring av trafikuppgifter) Först upptogs yrkandet i res. 5 av m.fl. (C, M, FP, KD) under punkt 6 om att 6 kap. 3 a § lagen om elektronisk kommunikation skulle ha den lydelse som regeringen föreslagit i stället för den lydelse som utskottet föreslagit. Punkt 6 a) (Lydelsen av 6 kap. 3 a § lagen om elektronisk kommunikation) Yrkanden: 1. avslag på res. 5 2. bifall till res. 5 (C, M, FP, KD) Votering: 172 för avslag 170 för bifall 7 frånvarande Kammaren avslog res. Partivis fördelning av rösterna: För avslag: 109 S, 25 MP, 19 SD, 19 V För bifall: 104 M, 24 FP, 23 C, 19 KD Frånvarande: 3 S, 3 M, 1 SD Punkt 6 b) och punkt7 b) (Antagande av lagförslaget om elektronisk kommunikation) och m.fl. (V, MP) hade i en skrivelse yrkat att förslaget till lag om ändring i lagen om elektronisk kommunikation skulle vila på grund av att lagförslaget innebar sådan begränsning av fri- och rättighet som avsågs i 2 kap. 22 § första stycket regeringsformen. hade under beredningen av ärendet uttalat att regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation var ett sådant lagförslag som avsågs i 2 kap. 22 § första stycket regeringsformen och att det där föreskrivna kvalificerade förfarandet således var tillämpligt på förslaget. Enligt denna bestämmelse i regeringsformen kunde lagförslaget ändå antas om minst fem sjättedelar av de röstande förenade sig om beslutet. Skulle så inte ske skulle lagförslaget hänvisas till justitieutskottet för att där vila från det ärendet anmäldes i kammaren, det vill säga från . Beslutet skulle fattas genom omröstning. Med hänvisning till kravet om fem sjättedels majoritet skulle rösträkning företas utan föregående uppresning. Votering: 281 för att lagförslaget nu skulle antas 62 för att lagförslaget skulle vila 6 frånvarande Tredje vice talmannen konstaterade att mindre än fem sjättedelar av de röstande hade röstat för att lagförslaget nu skulle antas. Kammaren hade således beslutat att hänvisa förslaget till ändring i lagen om elektronisk kommunikation till justitieutskottet för att där vila från . Partivis fördelning av rösterna: För att lagförslaget nu skulle antas: 109 S, 107 M, 24 FP, 23 C, 18 KD För att lagförslaget skulle vila: 25 MP, 18 SD, 19 V Frånvarande: 3 S, 2 SD, 1 KD Punkt 7 a) (Ändring i ) Genom fattat beslut hade beslutat att förslaget till ändring i lagen om elektronisk kommunikation skulle vila . Tredje vice talmannen konstaterade att förslaget till ändring i därmed hade fallit. Punkt 8 (agerande inom EU) 1. utskottet 2. res. 6 (MP) Votering: 298 för utskottet 25 för res. 6 19 avstod 7 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 109 S, 104 M, 24 FP, 23 C, 19 SD, 19 KD För res. 6: 25 MP Avstod: 19 V Frånvarande: 3 S, 3 M, 1 SD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 1 (Bostadsfinansieringsaktiebolag , och ) 1. utskottet 2. res. 1 (KD, M, FP, C) Votering: 172 för utskottet 170 för res. 1 7 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 109 S, 25 MP, 19 SD, 19 V För res. 1: 104 M, 24 FP, 23 C, 19 KD Frånvarande: 3 S, 3 M, 1 SD Punkt 2 () 1. utskottet 2. res. 2 (S, V) Votering: 210 för utskottet 131 för res. 2 1 avstod 7 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 M, 21 MP, 24 FP, 23 C, 19 SD, 19 KD För res. 2: 109 S, 3 MP, 19 V Avstod: 1 MP Frånvarande: 3 S, 3 M, 1 SD Punkt 5 (Statens ägande av ) 1. utskottet 2. res. 4 (KD, M, FP, C) Votering: 172 för utskottet 170 för res. 4 7 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 109 S, 25 MP, 19 SD, 19 V För res. 4: 104 M, 24 FP, 23 C, 19 KD Frånvarande: 3 S, 3 M, 1 SD Punkt 6 (AB:s uppdrag) 1. utskottet 2. res. 5 (MP, S, V) Votering: 189 för utskottet 153 för res. 5 7 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 M, 24 FP, 23 C, 19 SD, 19 KD För res. 5: 109 S, 25 MP, 19 V Frånvarande: 3 S, 3 M, 1 SD Punkt 7 () 1. utskottet 2. res. 6 (MP, V) Votering: 297 för utskottet 45 för res. 6 7 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 108 S, 104 M, 24 FP, 23 C, 19 SD, 19 KD För res. 6: 1 S, 25 MP, 19 V Frånvarande: 3 S, 3 M, 1 SD Punkt 11 (Jämställdhet) 1. utskottet 2. res. 9 (MP, S, V) Votering: 189 för utskottet 153 för res. 9 7 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 M, 24 FP, 23 C, 19 SD, 19 KD För res. 9: 109 S, 25 MP, 19 V Frånvarande: 3 S, 3 M, 1 SD