prot · GY09116 · 2011-06-15 00:00:00 — Föredrogs civilutskottets utlåtande /11:CU27 En EU-ram för bolagsstyrning (KOM(2011)164). 127 (S): Vi ska diskutera civilutskottets utlåtande över kommissionens grönbok för bolagsstyrning. I utlåtandet finns en motivreservation från Socialdemokraterna som jag vill börja med att yrka bifall till. Vi socialdemokrater delar i stort utskottets ställningstaganden. Bolagsstyrningens roll är viktig för den inre marknaden, och även vi tycker att det är bra att vi får en diskussion om de här frågorna. Näringslivets självreglering har i stort sett visat sig fungera ganska bra. Det vore oklokt att i alltför stor utsträckning försöka reglera de här frågorna på överstatlig nivå. Jag vill markera att vi delar den hållning utskottet, regeringen och flertalet remissinstanser har, nämligen att många av förslagen kan komma att hämma konkurrenskraft och öka kostnaderna för bolagens administration. En utgångspunkt för arbetet på det här området måste vara att minska kostnaderna för regelkrångel och administration. På två områden vill vi dock klargöra vår inställning. , , har i sitt remissvar lyft fram frågorna om bindande regler för företagens sociala ansvar. Det är orimligt att vi har en situation där man kan konkurrera med social dumpning. Steg måste tas mot att vi på bolagen ställer de minimikrav som finns i konventioner på arbetsrättens område. Det andra området där jag vill markera en avvikande åsikt är jämn könsfördelning i bolagens styrelser. Vid en snabb sökning på nätet får man reda på att 2010 innehas enbart dryga av styrelseplatserna i EU av kvinnor. Det är inte för någon i den här kammaren ett okänt faktum att det är på det här viset. Jag måste säga att jag tycker att det är anmärkningsvärt att utskottsmajoriteten väljer att låta detta faktum gå obemärkt förbi när vi diskuterar och yttrar oss i de här frågorna. Till och med , som för övrigt tillhör ett systerparti till två av Alliansens partier, har ju sett problemen och funderar offentligt över att vidta åtgärder för att öka kvinnors inflytande i de stora bolagen. Jag sade tidigare att jag tycker att självregleringen fungerar ganska bra. På de här två områdena har det dock visat sig att det inte fungerar. För mig är det politikens och det gemensamma beslutsfattandets roll att faktiskt diskutera och föra fram förslag till lösningar på de problem vi ser. Med den hållningen och den filosofin blir det lite underligt att utskottsmajoriteten väljer att inte med en enda mening ta upp de här frågorna i sitt ställningstagande. 128 (V): Det finns en hel del bra i det här utlåtandet gällande grönboken, men det finns två skrämmande saker som jag vill ta upp. Den första är att grönboken över huvud taget inte tar upp jämställdheten på ett tillfredsställande sätt. Det är inget ovanligt vad det än må gälla, herr talman. Jag tycker att det är trist att åter och återigen repetera detta när det gäller jämställdheten. Men så länge det inte finns någon verklig jämställdhet kommer jag och att bedriva den kampen. Kvinnor beskrivs lite si och så beroende på vilken skrift man läser. I grönboken står det att det är skillnad på kvinnors och mäns ledarskapsstilar. Jag undrar hur Alliansen bara kan köpa detta rakt av. Då står man för att det är biologiska skillnader mellan kvinnor och män, och det kan jag inte skriva under på. Jag tycker att honnörsorden i sådana här sammanhang ska var mångfald i styrelserna. Det är A och O. Det är jätteviktigt ur såväl ett jämställdhetsperspektiv som ett makt- och rättviseperspektiv. De principerna borde vara vägledande. Därför har en motivreservation i det här utlåtandet. Jag yrkar bifall till reservation 2. 129 (M): Det finns en hel del att säga om den grönbok om bolagsstyrning som vi nu debatterar. När det gäller själva grönboken tycker vi i majoriteten och det är glädjande att också oppositionspartierna instämmer i det att det är positivt att frågan om bolagsstyrning diskuteras på EU-nivå. Det är positivt att det lyfts upp som en grönbok. Det innebär att vi i de nationella parlamenten har möjlighet att bli involverade i arbetet i ett tidigt skede. Den grönbok som vi debatterar måste betraktas som en enda sak, nämligen prematur. Vi befinner oss i ett väldigt tidigt skede. Därför är våra svenska synpunkter viktiga. Vi tycker att det är viktigt att gå vidare med en ordentlig analys av problemen. Även de åtgärder och förslag som kommer måste förstås inkludera en konsekvensanalys. I den grönbok som vi debatterar nu är det en blandning mellan stort och smått, mellan väldigt viktiga, övergripande frågor och små frågor, mellan frågor som intresserar ett land men inte intresserar ett annat och mellan frågor som är lösta i ett land men inte i ett annat. Det är naturligtvis inte hanterbart. Målsättningen måste vara att EU ska koka ned den grönbok som vi nu debatterar till ett mindre och mer koncist ärende som kan leda vidare. Det är viktigt och det vi har tagit upp i ställningstagandet att de frågor som ska lagstiftas om på en övergripande nivå finns med där, men det som passar på nationell nivå ska så klart avgöras på nationell nivå, och där ligger, som ett exempel, regelstyrningen. I har vi en alldeles utmärkt modell. Svensk kod för bolagsstyrning förvaltas av Kollegiet för svensk bolagsstyrning. Det visar att det går att låta parterna, näringslivet, ta ansvar och driva frågorna vidare. Jag tycker att det är viktigt att slå vakt om det. Det kan också lyftas upp som en god bild på EU-nivå. En fråga som är viktig att beakta i de här sammanhangen är konkurrenssituationen. EU får inte, i sin iver att hitta och utöka den gemensamma marknaden, lägga på företagen en regelbörda som är totalt omöjlig att leva upp till och som gör att konkurrenskraften sätts ur spel. Konkurrenskraften måste finnas med. Flera remissinstanser har yttrat sig, och de flesta ställer sig positiva till att EU tittar över regelverket för bolagsstyrning, men de betonar också att det nationella självbestämmandet är centralt och tar upp risken för administrativa kostnader. Med dessa övergripande ord vill jag yrka bifall till förslaget i utskottets utlåtande och föreslå att detta läggs till handlingarna. 130 (V) replik: Jag tog upp två saker i mitt anförande som majoriteten har struntat i att över huvud taget ta upp i sitt utlåtande. Det var jämställdhet och skillnader mellan manligt och kvinnligt ledarskap. säger att den här grönboken innehåller stort och smått. Då borde jämställdheten ingå i det lilla, det småttiga, enligt Alliansen. Den berörs inte med ett enda ord i ert utlåtande. Är jämställdhet en så liten fråga, ? 131 (M) replik: utgår från sina värderingar när hon tar upp vad jag har sagt respektive inte sagt. Om hade lyssnat ordentligt hade hon hört att det framgick tydligt att jag inte har tagit upp några av de specifika punkter och förslag som finns i själva grönboken. Jag skulle ha kunnat ta upp punkt efter punkt, men jag valde i stället att ur ett övergripande perspektiv lyfta upp några av de punkter som vi anser viktiga. Jag ställer mig inte bakom att man talar om kvinnliga och manliga ledarstilar på det sätt som görs i grönboken. När vi talar om hur styrelser ska utses med mera tycker jag däremot att det är viktigt att komma ihåg att det finns ett ägaransvar i dessa frågor. Det är också viktigt att komma ihåg att det finns flera nivåer än styrelser att beakta. ser vi att det blir allt fler kvinnor på ledande strategiska positioner i näringslivet. Då ökar också rekryteringsgrunden för styrelserna. Sedan finns det en sak till. Jag anar vad kommer att säga . Jag ser det framför mig. Det är också viktigt att ägaren ser möjligheter med en bred representation i styrelserna. Det är viktigt att ägarna uppfattar att den styrelse som ägarna nominerar också är den mest kompetenta. Jag ser framför mig att det finns åtskilliga kvinnor som kan inta de positionerna. 132 (V) replik: sade att jag inte hade lyssnat tillräckligt. Jag orkar faktiskt lyssna och . Det har jag gjort. började med att tala om stort och smått. Jag har inte sagt att har punktat upp någonting. Men eftersom det inte finns någonting i majoritetens uttalande om jämställdhet tolkar jag det så att ni tycker att det är smått. säger att hon inte ställer sig bakom de skrivningar som finns i grönboken angående manlig eller kvinnlig ledarskapsstil. Varför inte slå näven i bordet och poängtera att man inte ställer sig bakom det? Jag har inte hört ett ord om det. Sedan ser det ofta ut så, både i och i EU, att styrelserna består till av män. säger att ägarna letar efter de mest kompetenta och mest dugliga ledamöterna. Det betyder alltså att eftersom styrelserna i EU till består av män är de därmed de mest kompetenta. Nej, lite annat arbete får vi nog dra i gång i om det ska bli någon ändring, inte bara tycka att det är upp till ägarna att se till vilka som är de mest kompetenta. 133 (M) replik: Jag har inte talat om revisionsplikten, , jag har inte talat om styrelsernas valberedningar, jag har inte talat om ägaransvaret i övrigt för att nämna några av de frågor som fanns med i grönboken. Därav följer att jag inte heller har tagit upp andra frågor. Jag har tagit upp de frågor som är viktiga i sammanhanget, analys och konsekvensanalys, för att kunna gå vidare i arbetet. När det gäller kvotering är säkert medveten om att vi i har världens mest jämställda riksdag utan att ha tillämpat kvotering. Vi har en regering med mycket hög kvinnorepresentation utan någon form av kvotering. Naturligtvis kan man uppnå ett jämställt näringsliv, jämställda styrelser, utan kvotering. Det är det vi måste arbeta för. 134 (S) replik: säger i sitt anförande att vi är i ett tidigt skede, att det här är ett prematurt förslag. Det är sant. Det är nu vi har chansen att vara med och påverka. Därför tycker jag att det är underligt att man väljer att avstå från att yttra sig i de frågor som vi nu diskuterar. De rör jämställdheten. Jag blir förvånad över att man inte kan ta med åtminstone en rad om det i sitt yttrande. Det behöver inte per automatik handla om kvotering, utan det kan handla om att man ser problemet och visar någon form av vilja att göra något åt det. Man väljer dock att inte med ett ord nämna jämställdheten i sitt yttrande. Det tycker jag är ganska anmärkningsvärt, särskilt som vi vet hur det ser ut i EU. I EU är situationen värre än i , men de har börjat att på överstatlig nivå tala om regleringar. Ändå väljer Alliansen att inte ens ha en inställning till det. Det är ganska konstigt. Vi har också frågan om social dumpning. Även här vill jag veta vad Alliansen tycker. Är det vettigt att vi konkurrerar på olika sociala villkor? Är det sjyst att inte ta hänsyn till arbetstagares rättigheter? Ska vi inte bry oss om det när vi talar om reglering av företagen? Är det inte en intressant fråga? 135 (M) replik: Jag blir något konfunderad över de frågor som ställs. Som jag sade har vi tagit upp detta på ett övergripande plan. Jag nämnde tidigare att vi inte har gått in på de punkter som finns, de som gäller social dumpning, revisionsplikt, styrelsers valberedningar, jämställdhet med mera. Vi har inte nämnt dem eftersom vi anser att det är viktigt att börja med grunden. Analysen måste ligga till grund. Utan en ordentlig analys går det aldrig att dra några som helst slutsatser eller komma med adekvata resultat. För att vi ska kunna ha ett fungerande näringsliv och en bra arbetsmiljö krävs konkurrenskraft. Det måste finnas ett företagande i som kan klara sig på den internationella marknaden, annars finns det ingenting som vi kan driva i , vare sig det gäller miljön eller ett socialt ansvarstagande. Därför är det viktigt att vi har konkurrenskraft i näringslivet. 136 (S) replik: är det jag som blir fundersam. Uppnår vi konkurrenskraft genom att se till att bara män är med i aktiebolagens styrelser? Är det bara män som klarar av att se till att företag går med vinst och producerar varor som är intressanta på en internationell marknad? Jag tror inte att det är så. Jag tror att det är andra motiv som gör att kvinnor inte är representerade i bolagens styrelser. Jag tycker fortfarande att det är underligt att man inte med ett ord tar upp det som är ett stort problem. Analysen får man enkelt fram genom att googla. Då får man fram siffror som visar att det bara är ungefär 10 procents kvinnlig representation i de stora bolagens styrelser i EU. Det tycker jag är ett problem och något som jag vill nämna. Det är underligt att inte Alliansen vill göra det. Samma sak gäller social dumpning. Ska vi uppnå konkurrenskraft genom att ha osjysta villkor för arbetstagare? Är det så vi ska nå ut på världsmarknaden och klara av att sälja våra varor? Eller är det på andra sätt, kanske genom välutbildad arbetskraft, genom att ha riktigt bra innovatörer och entreprenörer som kan skapa produkter och tjänster som vi kan sälja på världsmarknaden? Jag väljer hellre den linjen än att människor ska fara illa. 137 (M) replik: Jag uppfattar inlägget som ett brandtal för marknadsekonomin. Ska det finnas fungerande företag, ett fungerande socialt system, krävs ett näringsliv som är verksamt. Det är just det som vi har tagit upp i vårt remissvar. När det gäller jämställdhetsfrågan hörde säkert att jag sade att riksdag är ett utmärkt exempel på att det går att få hög kvinnlig representation, med reellt inflytande, utan kvotering. Det handlar om att ta vara på kvinnors erfarenhet och kunskap och inse att kvinnor tillför någonting som är mycket värdefullt. Det kan ingen kvotering tvinga fram. Kvotering kan tvinga fram andra, informella, strukturer som förflyttar makten från en styrelse. Det är vad som kan inträffa om det blir fråga om kvotering som inte har landat i ländernas system. Jag ser framför mig ett som ska fortsätta som en ledande aktör på världsmarknaden, ett där det finns företag som har möjlighet att ta ansvar. Det kan endast ske med framgångsrika företag. Därför ska bolagsstyrningsfrågan diskuteras och analyseras innan det fattas beslut. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande 2010/11:AU10 Arbetsrätt. 138 (M): I detta ärende behandlas ett 90-tal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . I betänkandet behandlas frågor om en översyn av det arbetsrättsliga regelverket, den så kallade lex , om en ändring av EU:s utstationeringsdirektiv och om ratificering av 94. I betänkandet behandlas också frågor om att avskaffa de allmänna turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd respektive tvåpersonersundantaget. Andra frågor som tas upp är rätt till heltid, företrädesrätt till återanställning i samband med att arbetsgivaren hyr in arbetskraft och rätt att arbeta efter . En utskottsmajoritet bestående av företrädarna för Socialdemokraterna, föreslår tre tillkännagivanden vilka rör lex , EU:s utstationeringsdirektiv och en konvention från den internationella arbetsorganisationen . Det första avser att regeringen skyndsamt ska tillsätta en utredning om det så kallade lex med uppdrag att överväga vilka lagändringar som krävs för att värna den svenska modellen i ett internationellt perspektiv och därefter återkomma till med lagförslag. Det andra gäller behovet av nya politiska initiativ av regeringen på EU-nivå för att säkerställa utstationeringsdirektivets karaktär av minimidirektiv. Det tredje avser att regeringen ska ratificera 94. Företrädarna för Alliansen , reserverar sig mot utskottsmajoritetens ställningstagande på två av dessa punkter och lämnar dessutom ett särskilt yttrande. I övrigt föreslår utskottet att säger nej till samtliga motioner från den allmänna motionstiden om arbetsrätt. Från företrädarna för Socialdemokraterna, och finns totalt 15 reservationer. 139 (S): I detta betänkande behandlas ett nittiotal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden inom den arbetsrättsliga lagstiftningen. Det är frågor som i allra högsta grad berör vår vardag ute på våra arbetsplatser, oavsett var vi jobbar, om vi jobbar i offentlig sektor eller privat sektor. Jag kommer att uppehålla mig vid de tre tillkännagivanden som en utskottsmajoritet i arbetsmarknadsutskottet föreslår kammaren och som vi sedan kommer att fatta beslut om. Det första tillkännagivandet är att vi föreslår att regeringen skyndsamt ska tillsätta en utredning med uppdraget att överväga vilka lagändringar som krävs för att värna den svenska modellen i ett internationellt perspektiv och därefter återkomma till med skarpa lagförslag, detta för att jämställa utländsk arbetskraft med inhemsk vad avser kollektivavtal, sociala frågor och försäkringar, framför allt när det gäller fackliga stridsåtgärder. Den svenska modellen bygger på en omfattande autonomi för arbetsmarknadens parter. Såväl medlemskapet i EU som globaliseringen medför att ställs inför nya utmaningar. En central utgångspunkt för utskottet är att arbetsmarknadens parters autonomi och ingångna avtal alltid respekteras till fullo. Social dumpning och lönedumpning ska alltid motverkas och beivras. Den nya svenska lagstiftningen i frågan om utstationering trädde i kraft . Det svenska rättsläget är fortfarande oklart efter Lavaldomen, enligt utskottets majoritet. Vi ser tre delar som särskilt viktiga att belysa i den kommande utredningen för regeringen. För det första handlar det om att man utser en behörig representant som har rätt att företräda bolaget eller ägaren om han eller hon är bosatt utomlands med personal stationerad i för att till exempel kunna teckna kollektivavtal och inte minst företräda arbetsgivarparten. För det andra handlar det om att värna de svenska kollektivavtalen på en svensk arbetsmarknad, oavsett varifrån arbetskraften kommer. Det handlar om lika villkor för alla anställda på den svenska arbetsmarknaden. Vi ser det som ett rättvisekrav i allra högsta grad. Vi ser det också som viktigt att man klarar ut försäkringsskyddet för den arbetskraft som är stationerad i när det gäller framför allt trygghetsförsäkring vid arbetsskada och tjänstegrupplivförsäkringen. Givetvis ska detta också uppfylla . För det tredje handlar det om att kunna lösa eventuella konflikter mellan anställda och företagsledning och ytterst vilka stridsåtgärder som kan vidtas. Därför ser vi det som väldigt angeläget att man får till stånd utredningen om hur man ska hantera de frågorna . Det andra utskottsinitiativet handlar om utstationeringsdirektivet på EU-nivå. När det antogs av och ministerrådet rådde en bred enighet om att direktivet skulle utgöra en lägstanivå för de löner och anställningsvillkor som ett värdland kan kräva. valde dock att tolka detta som ett tak, vilket inte känns särskilt bra. Det tredje utskottsinitiativet handlar om ratificering av 94. är medlem i . Det här handlar om att skydda anställda hos en offentlig arbetsgivare från försämrade villkor vid konkurrensutsättning, vilket inte sker. Vi ska komma ihåg att nio länder inom EU har ratificerat 94. Det är fullt möjligt att göra det även för . Det finns väldigt många länder som inte är med i EU och som har ratificerat detta. Vi blir ibland, inte minst nu i partiledardebatten, sammanblandade med i den här frågan. Jag vill bara deklarera här och att vi i Socialdemokraterna skiljer oss från i synen på utländsk arbetskraft. Vi ser fördelar med att medborgare från andra länder kan komma till och arbeta, men naturligtvis på våra villkor. Min kollega kommer i ett senare anförande att redogöra för våra ställningstaganden vad avser tidsbegränsade anställningar, tvåpersonersundantaget i LAS och företrädesrätt till återanställning samt inhyrning av arbetstagare, så detta tänker jag inte uppehålla mig vid just . Jag tänker prata lite mer om våra ställningstaganden när det gäller rätten till heltid. finns det ungefär 200 000 ofrivilligt deltidsanställda inom offentlig sektor, hotell och restaurang samt handel. Det vi tycker är viktigt från Socialdemokraternas sida är att man försöker lösa detta kollektivavtalsvägen i första hand genom att erbjuda dem som så önskar rätt till heltidsanställningar. Det finns väldigt många lyckade försök, som har varit försök men som man dess värre har avbrutit, med att kunna erbjuda heltidsanställningar, kanske framför allt inom offentlig sektor. Det känns naturligtvis tragiskt att man inte har kommit längre med detta. har man jobbat stenhårt med att försöka få till heltidsanställningar. Det finns ett väldigt lyckat exempel i , en kommun nära , där man har erbjudit heltidsanställningar för alla som vill i den här delen och också kunnat genomföra detta på ett väldigt bra sätt. Vi vill följa upp det här, jobba vidare med rätten till heltid och försöka klara ut det, i första hand via kollektivavtal. Lyckas man inte där är vi inte på något sätt och vis främmande för att man lagstiftar framöver. Forskningen visar tydligt att risken för sämre hälsa är betydligt högre för deltidsanställda än för heltidsarbetande. Ett modernt arbetsliv kräver också en anpassning till människors livssituationer och förutsättningar. Det är viktigt att skapa incitament och verktyg för att många fler ska få heltidstjänster. Här spelar arbetsmarknadens parter en viktig och tydlig roll. Vi har också en reservation om au pair-anställningar. Det finns väldigt många exempel på att dagens system när det gäller detta inte fungerar särskilt väl. Ansökan om au pair handläggs av . Av information framgår tydligt att syftet med kvinnans vistelse ska vara att få internationella erfarenheter och möjlighet att lära sig svenska språket och svensk kultur. Det finns en del förutsättningar som måste vara uppfyllda för att reglerna om au pair ska gälla. Bland annat ska det vara högst 25 timmars hushållsarbete för en bruttolön på . En au pair ska också ha fri kost och fri logi. Men detta är väldigt problematiskt. Det finns ingen reglering av detta i lagen om anställningsskydd, lagen om arbetstid och annat som reglerar hushållsarbete. Därför tycker vi att det är viktigt att man ser över det här. Det finns också en dold svart arbetsmarknad när det gäller au pair-verksamheten. Vi har också en reservation som handlar om bärplockare. Migranter är den grupp som är mest utsatt för diskriminering. Vi får läsa och varje höst i de svenska medierna om hur man har behandlat dessa på ett väldigt dåligt sätt. Vi tycker att det är viktigt att regeringen tillkännager att en bred översyn bör göras i syfte att trygga villkoren för migrantarbetarna, inklusive bärplockarna. Vi har också i detta betänkande ett ställningstagande när det gäller solidariskt entreprenörsansvar. Det kommer från att prata mer om, så jag tänkte inte uppehålla mig så mycket vid detta. Jag vill avsluta med att yrka bifall dels till våra tre tillkännagivanden, dels till vår reservation nr 8 om tvåpersonersundantaget i LAS. Jag nöjer mig med det så här långt. 140 (M): I betänkandet finns ett nittiotal motioner om arbetsrätten från alla partier. De omfattar många frågeställningar, från stort till smått. De rödgröna har totalt 15 reservationer, och jag yrkar avslag på dessa reservationer och samtliga motioner. Vi stöder självklart båda våra reservationer men yrkar bifall endast till reservation 1. Jag kommer att uppehålla mig vid de frågor där den samlade oppositionen, Socialdemokraterna, , har enats om tre tillkännagivanden. Det handlar om en utredning om lex , att regeringen ska ratificera 94 och att ska ta politiska initiativ inom EU om utstationeringsdirektivet. Vad är det då som vi och oppositionen har så olika uppfattning om? Det är inte alla som vet, kan historien eller förstår alla de uttryck vi använder, så jag börjar med en kort historik. fick det lettiska företaget uppdraget att renovera en skola i . Det blev ganska snabbt en konflikt med fackförbundet som krävde att skulle teckna svenskt kollektivavtal. Företaget sade nej, men tecknade ett avtal med det lettiska byggfacket. Det blev varsel om stridsåtgärder och därefter även om sympatiåtgärder. möttes de lettiska arbetarna, då nyblivna EU-medlemmar, av att den svenska fackföreningsrörelsen skanderade: Go home, go home!