prot · GY0979 · 2011-03-30 00:00:00 — Det märks ändå stora skillnader inom oppositionen utom i en fråga, nämligen den som är en del av tillkännagivandet och där vi har en gemensam reservation från allianspartierna, att man ska tillsätta en utredning för att utreda de senaste årens skolpolitiska reformer. Så nämner man tre olika områden. Jag tycker att det blir lite fattigt, det blir lite som att slå in öppna dörrar när Alliansen har talat om att 2012 ska vi tillsätta en utredningsfunktion som kan titta mycket mer långsiktigt, som kan lyfta in fler olika perspektiv än vad som nämns i motionen. Därför förvånade det mig en hel del. Låt mig göra ett par nedslag i de frågor som betänkandet berör. I den första delen, som handlar om kvalitet och resurser, vill jag understryka att enligt den nya skollagen ska alla barn och elever ges den ledning och den stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att utifrån sina behov och förutsättningar kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Därför ska särskilt stöd ges till de elever som av olika anledningar har svårt att nå målen. En faktor som vi tar upp i betänkandet handlar om jämställdhet. Det var en fråga som vi diskuterade mycket på gruppmöte på den kommunala skolriksdagen i går. Under förra mandatperioden men också under den här mandatperioden har jämställdhetspolitiken fått betydligt ökade resurser. Det genomförs utbildningar, konferenser och projekt. Delegationen för jämställdhet i skolan, som har nämnts tidigare, lämnade sitt slutbetänkande . Där pekar man på ett antal viktiga områden att arbeta vidare med. Det är klart att vi inte är klara, men det känns stärkande att vi är på rätt spår. En del man lyfter fram när det gäller jämställdhetspolitiken för att säkra den långsiktiga utvecklingen handlar om alla elevers möjligheter att läsa, både flickors och pojkars. Det är någonting som vi har börjat jobba med, men det är klart att vi inte är klara på det området när det gäller läsa-skriva-räkna-satsningen. En annan del som delegationen nämner handlar om att det behövs en forskningsbaserad kunskap om hur olika undervisningsmetoder fungerar för olika grupper av elever. Jag ser mycket fram emot det som handlar om de forskningssatsningar som har gjorts både inom Lärarlyftet och som kommer att göras med forskarskolor framöver och där man kommer att titta på det skolnära arbetet. En annan del av betänkandet handlar om diskriminering och kränkande behandling. Vi har i arbetat länge för att stärka det arbetet bland annat genom en lag motsvarande lex i skolan. Inget barn, precis som tidigare nämnts, ska behöva utsättas för mobbning eller annan kränkande behandling, inget barn. Därför är det förebyggande arbetet så oerhört viktigt. Men i de fall där det ändå inträffar måste man sätta till alla krafter man har. Och ska det gå fort! Jag hade förmånen att göra ett studiebesök i kommun där man blivit kallad till och fått den stora möjligheten att berätta om sitt framgångsrika arbete när det gäller att motverka och förebygga mobbning men också hur man tar hand om det när det dyker upp. Det man talar om som så viktigt handlar om hur vi som beslutsfattare, som politiker på nationell och lokal nivå, väljer att lyfta upp den frågan på dagordningen. Tjänstemännen säger att de känner att de har det politiska stödet för att verkligen prioritera den frågan. Också här pekar Delegationen för jämställdhet i skolan tydligt på att det förebyggande arbetet behöver förstärkas. En annan del handlar om IT i skolan, och det pågår fantastiskt mycket ute i den svenska skolan. , ett projekt som handlar om praktisk IT- och mediekompetens, har lett till ett stort utvecklingsarbete. Sedan gäller diskussionen den motion som har skrivits om en gemensam IT-strategi för hela . Jag tror att det är oerhört viktigt att säkra kompetensen ute i den svenska skolan, för vi vill motarbeta det som man skulle kunna kalla ett digitalt utanförskap om inte alla barn får möjlighet att ta del av den här utvecklingen på olika sätt. Friskolorna har redan nämnts av mina allianskolleger, så jag ska inte gå in så mycket på dem. Men jag tror att det är oerhört viktigt när det gäller de lika villkoren. Jag ser fram emot den parlamentariska utredning som tillsätts om villkoren för friskolor. Vinstutdelningen är en problematik som redan har lyfts upp. vill jag säga någonting om elevhälsan. I skollagen vidgas och förtydligas elevhälsans uppdrag. Man föreslår från olika håll att det ska tas fram allmänna råd och riktlinjer för hur man tidigt kan möta och stödja flickor och pojkar med sviktande psykosocial hälsa och skolsvårigheter. Precis som tidigare nämnts föreslår utskottet regeringen att det ska göras en nationell översyn av tillgängligheten till och kvaliteten på elevhälsan. Det är viktigt. Därmed, herr talman, vill jag yrka bifall till reservation 4 under punkt 2 och i övrigt bifall till förslaget i betänkandet. (Applåder) I detta anförande instämde (M) samt och (båda KD). 106 (S) replik: Låt mig först återgälda berömmet och säga att det alltid är spännande att lyssna till från i de här debatterna eftersom vi uppenbarligen har ganska mycket gemensamt. Hon lyfte fram flera delar i våra reservationer som håller med om: tioårig grundskola, diskussioner om IT, lex och så vidare. Det är bra. Jag tycker att det är särskilt intressant att du hade ett resonemang om framtiden. Det är inte så ofta man får höra dagens skolminister tala om framtiden. Han har en enormt stor backspegel men en väldigt liten vindruta. Jag tror att det är viktigt att vi i reflekterar över att de barn som börjar i sexårsverksamheten nu kommer ut i samhället och i arbetslivet kanske 20202025, och då måste skolan rusta för den verklighet vi har framför oss. Då tycker jag att man måste ha ett uppdrag att titta på kunskap och kreativitet, de framtidskunskaper och färdigheter som dagens ungdomar måste ha med sig när de lämnar skolan. Då är jag ändå lite fundersam: Hur resonerar kring frågan om IT och IT i skolan? Vi har motionerat . IT är inte särskilt modernt det är dagens verklighet. Man kan tänka sig att 2025 kommer IT att vara ännu mer omfattande i samhället på alla sätt och vis, också i arbetslivet. Flera av våra grannländer har strategier för hur IT ska användas i skolan. var tidigare en nation som låg väldigt långt framme. Det hänvisas i majoritetstexten till redogörelser för IT-användningen i skolan och sägs att många skolelever använder IT. Ja, det gör de. Men det finns i rekommendationer och slutsatser också en kritik av växande digitala klyftor i skolan, att vissa elever inte har tillgång till IT på samma sätt och att det inte används i skolundervisningen. har sagt: Jag ligger inte sömnlös över detta. Är det ett citat från skolministern som tycker är klokt i frågan om digitala klyftor ? 107 i (C) replik: Ja, det är gott om Socialdemokraterna har närmat sig Alliansens och politik på ett antal områden. Jag kan känna att det bådar gott för framtida överenskommelser. lyfter också upp kunskap och kreativitet och vikten av det i framtidens skola och framtidens lärande. Det är viktiga frågor. Det digitala utanförskapet som jag nämnde i mitt anförande ser jag som en stor problematik framöver. Jag glömde att nämna i mitt anförande att IT-minister på olika sätt har lyft fram de frågorna. Det handlar inte enbart om kablifiering och bredband ut till alla, utan självklart behöver vi se hur man använder detta. Det finns mycket som jag ser som väldigt spännande utvecklingsprojekt. Kinnarpsskolan i är ett sådant exempel. Där har man arbetat i med IT i undervisningen, inte enbart som en modern skrivmaskin eller för att leta efter fakta som man tidigare slog upp i olika lexikon, utan man använder IT på ett utvecklat sätt. Jag tror att det är viktigt att sprida de olika delarna. Jag delar inte syn att det är just en IT-strategi som är själva lösningen på det problemet, utan det utvecklingsarbete som sker inom och inom andra delar ser jag som viktigt att lyfta fram det. Jag har stort förtroende för utbildningsminister sätt att skyndsamt driva på olika stora politiska reformer när det gäller att förbättra kvaliteten i skolan. Vilka citat man sedan väljer att använda vi har olika sätt att uttrycka oss. Jag tror att det är oerhört väsentligt att IT kan vara en allt viktigare del för de barn som på olika sätt behöver stöd i sitt lärande. 108 (S) replik: Jag delar uppfattningen att IT kan vara ett viktigt pedagogiskt verktyg i svensk skola. Jag delar också bilden att många kommuner och skolor jobbar mycket med IT-utveckling. Men klyftorna också på detta område finns där när det gäller digital teknik och att alla grupper inte får ta del av dem. Framför allt är det många kommuner och skolor som gör misstag enkla misstag som man inte hade behövt göra om man hade lyssnat och förstått vilka misstag andra kommuner eller skolor har gjort. Därför finns det en poäng i att samordna arbetet och inte låta massor av skolor kasta pengar i sjön. Jag delar också uppfattningen att IT-ministern är klart mycket mer drivande i dessa frågor än skolministern. Det kan vi vara överens om. Det är inte så ofta man hör tala om IT i skolan, och det finns säkert en förklaring till det. Han tycker att det inte är så viktigt som att läsa och skriva ungefär som att det skulle vara ett motsatsförhållande mellan detta. Det känns väldigt omodernt och inte särskilt kreativt. Men kreativitet är viktigt. Jag ber att få återkomma till debatten om kreativitet. Det är inte bara på IT-sidan man tappar möjligheten att jobba med kreativitet i skolan på ett genomarbetat sätt under den här regeringen. Det är också de estetiska ämnenas status som tappar, både i gymnasieskolan och i övrigt. Vi ser minskade möjligheter för eleverna att ha andra chanser, komvuxneddragningar, försvårade möjligheter att komma vidare till universitet och högskolor. Det är flera delar som jag tycker verkligen hör hemma i en diskussion om vilka krav framtiden ställer. Det kommer att ställas krav på att utbilda sig igen och byta spår senare i livet, och här går regeringen baklänges in . Det låter mer hoppfullt, som sagt, att lyssna till , , än att lyssna till skolminister, så jag ser verkligen fram emot överenskommelser över blockgränsen kring de här framtidsfrågorna så att vi kan få lite fart på skolminister. Jag skulle se fram emot det. 109 i (C) replik: Jag delar syn på IT som ett viktigt verktyg. Det har vi redan varit överens om. Min tro är ändå att den utveckling som sker är en viktig faktor. har också till uppgift att följa väldigt noga hur den här utvecklingen ser ut. För min del handlar det om en tro på den profession som finns i skolan och de möjligheter som finns, rektors ledarskap och att ta de här frågorna på största allvar. Det är de frågor som jag i debatten nämner när det gäller effektiva och framgångsrika skolor, att det handlar om ett gott ledarskap. Det är inte den nationella IT-strategins vara eller inte vara som är garantin för det goda ledarskapet, utan det är att man har i fokus alla barns rätt till kunskap och alla barns möjligheter att lära på olika sätt. Det är viktigt för att det finns olika vägar till kunskap, och därför är kunskaps- och kreativitetsdiskussionen väldigt viktig. Man nämner från oppositionens sida att vi stänger dörrar och backar in , och man har en förkärlek för olika typer av bildspråk i detta fall. Men man kan också beskriva det på ett annat sätt: Vi stärker olika delar mot framtiden. Det öppnas nya dörrar. pratar man om möjligheten att lära om, möjligheten att lära nytt, och det har vi vidgat, bland annat genom och fler vägar framåt. Vi ska om debattera gymnasieskolan, där vi verkligen öppnar olika framtidsvägar för människor på olika sätt. En fråga som vi inte har pratat så mycket om nu som också berör handlar om studie- och yrkesvägledningen, där vi ser att vi kommer att behöva göra stora satsningar framöver på olika sätt för att de val som man gör är viktiga. Men det behöver inte betyda att det är någon kritik mot de val man gör, utan just det att man får möjligheten till nya val och att det finns möjligheter för fler vägar framåt än enbart en likadan väg som kanske egentligen inte passar någon. 110 (SD): Utbildningsminister och , , skriver i , alltså ganska , att de vill återförstatliga skolan. Beslutet är både välkommet och nödvändigt. Det gläder mig att delar syn i frågan. Artikelförfattarna för fram en rad olika argument för sin ståndpunkt, argument som jag och delar helt. Det handlar om allt från att komma till rätta med en växande andel obehöriga lärare och att ge skolan en tydligare styrning till att höja lärarnas löner och status. Vi ska dock vara medvetna om att ett återförstatligande inte ensamt kommer att lösa de problem som svensk skola brottas med . Men ett återförstatligande vore definitivt ett välkommet steg på vägen. Vårt huvudargument för att återförstatliga skolan som jag har lyft fram här i talarstolen är att motverka de stora kommunala och regionala skillnader och obalanser som finns i skolan. Jag är övertygad om att ett återförstatligande skulle kunna åtgärda detta. Dagens skola är inte likvärdig, och våra barn får olika kvalitet på sin utbildning beroende på var i landet de bor. Det kan också variera mycket inom en kommun. Det är inte hållbart. Därför menar att staten ska ges det övergripande ansvaret för skolan och dess finansiering. Vi står fast vid det. som och säger sig kämpa för ett återförstatligande kan jag inte göra annat än att förundras över hur man agerar här i . Här har man valt att arbeta mot ett förstatligande, inte minst genom att säga nej till den motion som har väckt i frågan. Om menar allvar med sitt påstående vore det klädsamt att man visade det tydligare. Man skulle till exempel kunna rösta för vår motion. Jag är också öppen för att sätta mig ned och ta en diskussion med i frågan. Man är trovärdig bara om man gör något av detta. Det finns flera motioner här som förtjänar att uppmärksammas. En av dem är en socialdemokratisk motion som gäller kommuners inflytande vid etablering av fristående skolor. Jag har så länge jag kan minnas varit en varm anhängare av friskolan som idé, långt innan den blev verklighet här i . I min värld är friskolorna tänkta att fungera som ett komplement till den kommunala skolan eller helst den statliga skolan. Friskolorna ska bredda utbudet det är min åsikt men ska också kunna leda till ökad konkurrens, vilket jag tror är något bra. På en hel del håll, även i min hemkommun , kan man se att konkurrensen mellan den kommunala skolan och friskolan leder till att man lägger in en extra växel för att göra skolan mer attraktiv. Man ser över den egna verksamheten. Det är något positivt. Men problemet det måste även vi som är för friskolor erkänna är att friskolereformen också har skapat en del problem. Trots min positiva grundsyn i frågan har jag varit med om att säga nej till flera friskolor i kommun. Jag tycker att det är en överetablering i min hemkommun, och det är ett problem. Därför tror jag att det vore bra om kommunernas roll vid etablering stärks, enligt vad som förs fram i jag tror det är motion Ub482 yrkande 18, för det är problematiskt när vi i min hemkommun har en situation där samtliga partier är överens om att det får räcka och att det inte går mer men där säger: Det spelar ingen roll de har rätt att etablera sig. Det är problematiskt. Jag tror att den motionen skulle kunna vara ett steg på vägen. Det finns en annan mycket viktig motion på bordet . Även den ligger i linje med vår åsikt i frågan. Jag talar om motion Ub283, som flera talare har tagit upp. Den handlar om att genomföra en ordentlig utvärdering av vad de stora skolreformerna har inneburit för svensk skola. Faktum är att svensk skola tappar i kvalitet, och den har kommit att bli alltmer segregerad. Endast genom att genomföra en ordentlig utvärdering av vad skolreformerna de facto har kommit att innebära kan vi få svar på frågan om vilka positiva och negativa effekter de har haft. Jag kan inte förstå regeringens motstånd i frågan. från hävdar att kravet på att genomföra en sådan ordentlig utvärdering är att slå in öppna dörrar. Men om det är att slå in öppna dörrar, då kan man väl i så fall bifalla motionen eller varför inte göra som jag har bett om i utskottet: låta det planerade utvärderingsinstitutet få ett första uppdrag, nämligen göra det oppositionen kräver. Om man tycker att motionens förslag är för begränsat, varför skulle man då inte kunna komma med ett motförslag och säga: Vi ger detta uppdrag till institutet, men vi kan också tänka oss att bredda uppdraget ytterligare. Jag hade inte haft några som helst problem med att bifalla ett sådant förslag, men det har inte kommit ett sådant. Jag undrar varför. Det vore olyckligt om det är som menar, om jag tolkar honom rätt, nämligen att man mycket väl kan tänka sig att utvärdera kommunaliseringen men att det finns andra frågor som man inte vill titta på. Oavsett vad man tycker om skolreformerna, låt oss titta på allt! Det spelar liksom ingen roll vilken grundsyn vi har, om vi är för eller emot kommunalisering, om vi är för eller emot friskolor som idé. Jag vill veta vad det har inneburit. Problemet i debatten har ofta varit att jag kan lyfta fram en rapport från som hävdar en viss sak, men sedan kommer någon annan med något från , där man påstår något helt annat. Det är problematiskt. Jag vill veta vad det har inneburit. Jag vill komma sanningen så nära som möjligt. Först då kan vi göra något åt det. Jag vill avsluta med att yrka bifall till följande reservationer: 3, 11, 19, 20, 24, 27 och 32. (forts. 16 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 14 § Beslut om ärenden som slutdebatterats SkU23 Allmänna motioner om inkomstskatter Punkt 1 (Skatteskala, grundavdrag m.m.) 1. utskottet 2. res. 1 (S) 3. res. 2 (MP) 4. res. 3 (SD) Förberedande votering 1: 20 för res. 2 20 för res. 3 266 avstod 43 frånvarande Talmannen konstaterade att lika röstetal uppkommit. Utgången skulle avgöras genom lottning. Talmannen anmodade (S) och (M) att fungera som kontrollanter vid lottningen samt (MP) att förrätta lottningen. Den upptagna lottsedeln visade ett ja och kammaren hade således antagit res. Förberedande votering 2: 97 för res. 1 19 för res. 2 191 avstod 42 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 172 för utskottet 97 för res. 1 38 avstod 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 M, 20 FP, 20 C, 20 SD, 15 KD För res. 1: 97 S Avstod: 20 MP, 18 V Frånvarande: 15 S, 10 M, 5 MP, 4 FP, 3 C, 1 V, 4 KD Punkt 2 (Pensionsförsäkringar) 1. utskottet 2. res. 5 (SD) Votering: 287 för utskottet 20 för res. 5 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 97 M, 20 MP, 20 FP, 20 C, 18 V, 15 KD För res. 5: 20 SD Frånvarande: 15 S, 10 M, 5 MP, 4 FP, 3 C, 1 V, 4 KD Punkt 11 (Fackföreningsavgift och a-kasseavgift) 1. utskottet 2. res. 10 (S, V) Votering: 191 för utskottet 116 för res. 10 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 M, 20 MP, 20 FP, 20 C, 19 SD, 15 KD För res. 10: 97 S, 1 SD, 18 V Frånvarande: 15 S, 10 M, 5 MP, 4 FP, 3 C, 1 V, 4 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. JuU18 Hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning och hemlig kameraövervakning vid förundersökning i brottmål Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Skrivelsens omfattning) 1. utskottet 2. res. 1 (S, MP, V) Votering: 172 för utskottet 135 för res. 1 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 M, 20 FP, 20 C, 20 SD, 15 KD För res. 1: 97 S, 20 MP, 18 V Frånvarande: 15 S, 10 M, 5 MP, 4 FP, 3 C, 1 V, 4 KD Punkt 3 (Offentliga ombud) 1. utskottet 2. res. 2 (S, MP, V) Votering: 172 för utskottet 135 för res. 2 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 M, 20 FP, 20 C, 20 SD, 15 KD För res. 2: 97 S, 20 MP, 18 V Frånvarande: 15 S, 10 M, 5 MP, 4 FP, 3 C, 1 V, 4 KD CU14 Konsumentfrågor Punkt 10 (Reklam riktad till barn) 1. utskottet 2. res. 3 (S, MP, V) Votering: 172 för utskottet 135 för res. 3 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 M, 20 FP, 20 C, 20 SD, 15 KD För res. 3: 97 S, 20 MP, 18 V Frånvarande: 15 S, 10 M, 5 MP, 4 FP, 3 C, 1 V, 4 KD Punkt 11 (Lagstiftning mot könsdiskriminerande reklam) 1. utskottet 2. res. 5 (MP, V) Votering: 174 för utskottet 38 för res. 5 95 avstod 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 2 S, 97 M, 20 FP, 20 C, 20 SD, 15 KD För res. 5: 20 MP, 18 V Avstod: 95 S Frånvarande: 15 S, 10 M, 5 MP, 4 FP, 3 C, 1 V, 4 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KU17 JO som nationellt besöksorgan enligt Opcat Kammaren biföll utskottets förslag. KU26 Rapport från kommissionen om subsidiaritet och proportionalitet Kammaren biföll utskottets förslag. Utskottets utlåtande lades till handlingarna. 15 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde NU17 Genomförande av det reviderade ekodesigndirektivet Kammaren biföll utskottets förslag. CU23 Komplettering av den nya Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Förenklingar och förtydliganden av den nya ) 1. utskottet 2. res. 1 (SD) Votering: 287 för utskottet 20 för res. 1 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 97 M, 20 MP, 20 FP, 20 C, 18 V, 15 KD För res. 1: 20 SD Frånvarande: 15 S, 10 M, 5 MP, 4 FP, 3 C, 1 V, 4 KD Punkt 3 (Kungörelse om beslut om lov och förhandsbesked) 1. utskottet 2. res. 2 (SD) Votering: 287 för utskottet 20 för res. 2 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 97 M, 20 MP, 20 FP, 20 C, 18 V, 15 KD För res. 2: 20 SD Frånvarande: 15 S, 10 M, 5 MP, 4 FP, 3 C, 1 V, 4 KD MJU18 Strandskyddsfrågor Punkt 3 (Landsbygdsutveckling m.m.) 1. utskottet 2. res. 2 (S, MP, V) Votering: 172 för utskottet 135 för res. 2 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 M, 20 FP, 20 C, 20 SD, 15 KD För res. 2: 97 S, 20 MP, 18 V Frånvarande: 15 S, 10 M, 5 MP, 4 FP, 3 C, 1 V, 4 KD Punkt 6 (Strandskydd i områden av riksintresse) 1. utskottet 2. res. 6 (S, MP, V) Votering: 172 för utskottet 135 för res. 6 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 M, 20 FP, 20 C, 20 SD, 15 KD För res. 6: 97 S, 20 MP, 18 V Frånvarande: 15 S, 10 M, 5 MP, 4 FP, 3 C, 1 V, 4 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. MJU22 Animaliska biprodukter och kontroll av skyddade beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel Kammaren biföll utskottets förslag. SoU12 Ansvarsfördelning mellan bosättningskommun och vistelsekommun Kammaren biföll utskottets förslag. SoU8 En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken m.m. Punkt 1 (Ett gemensamt övergripande mål) 1. utskottet 2. res. 1 (S, MP, V) Votering: 171 för utskottet 135 för res. 1 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 M, 20 FP, 20 C, 20 SD, 15 KD För res. 1: 97 S, 20 MP, 18 V Frånvarande: 15 S, 11 M, 5 MP, 4 FP, 3 C, 1 V, 4 KD Punkt 2 (ANDT-strategins omfattning och inriktning) 1. utskottet 2. res. 2 (MP) Votering: 269 för utskottet 20 för res. 2 18 avstod 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 97 M, 20 FP, 20 C, 20 SD, 15 KD För res. 2: 20 MP Avstod: 18 V Frånvarande: 15 S, 10 M, 5 MP, 4 FP, 3 C, 1 V, 4 KD Punkt 3 (Bekämpning av illegal handel) 1. utskottet 2. res. 4 (SD) Votering: 285 för utskottet 20 för res. 4 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag.