prot · GZ0950 · 2011-12-16 00:00:00 — Det är den korrekta beskrivningen. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellation 2011/12:129 om jobbskatteavdragets bristfälliga jobbeffekt 64 Finansminister (M): har frågat mig hur jag avser att förändra den ekonomiska politiken så att fler unga får arbete och så att det inte uppstår arbetande fattiga. Ungdomsarbetslösheten är fortfarande hög i . Detta är ett allvarligt problem och en prioriterad fråga för regeringen. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att förbättra ungas arbetsmarknadssituation, både generella åtgärder såsom jobbskatteavdrag och även mer riktade åtgärder. Omfattande reformer inom utbildningssystemet har genomförts, bland annat för att minska avhoppen från gymnasieskolan. Unga utan fullständig gymnasieutbildning är de som drabbas allra hårdast av arbetslöshet. En bidragande orsak till ungdomsarbetslösheten är de förhållandevis höga ingångslönerna i . Ungdomar får problem på arbetsmarknaden om arbetsgivare bedömer att deras produktivitet är lägre än vad som motsvaras av rådande lön. Under ungas etableringsfas kan det också vara så att arbetsgivarna har svårigheter att bedöma individens kompetens detta eftersom han eller hon har begränsad arbetslivserfarenhet och få referenser från tidigare arbetsgivare. Sänkningen av arbetsgivaravgifterna för unga och nystartsjobben bidrar till att sänka arbetsgivarnas lönekostnader när de anställer unga personer. RUT- och ROT-avdragen och den sänkta restaurangmomsen bidrar till ökad efterfrågan i branscher där många unga arbetar. För att minska osäkerheten kring ett anställningsbeslut har regeringen bland annat aviserat att två nya anställningsformer ska införas lärlingsanställning och lärlingsprovanställning. Alla dessa åtgärder leder till att fler unga får en fast förankring på arbetsmarknaden. Att ha ett arbete är det viktigaste för att undslippa fattigdom. Dessutom ger jobbskatteavdraget mer pengar kvar i plånboken för dem som har ett arbete. Störst relativ betydelse har detta för arbetande med lägre inkomster. 65 HANS (S): Tack för svaret! Låt mig börja med att återge lite ur genomgång av jobbskatteavdraget, nämligen vad den borgerliga majoriteten skrev: Jobbskatteavdraget är en central del i regeringens ekonomiska politik för att varaktigt öka sysselsättningen. Jobbskatteavdraget gör det mer lönsamt att arbeta, vilket leder till att fler människor ingår i arbetskraften. Man skrev vidare att utskottet anser att det är positivt med åtgärder som syftar till att informera om jobbskatteavdraget och dess effekter. Man menade också att det inte bara var som skulle informera om jobbskatteavdragets fördel utan att även Arbetsförmedlingen skulle informera de arbetslösa om jobbskatteavdraget, alltså att det numera är mer lönsamt att arbeta än att vara arbetslös. Tänket med jobbskatteavdraget bygger på den teoretiska modellen att runt om i sitter 70 00080 000 människor och bara väntar på att det ska bli lönsamt att arbeta. När man plötsligt får information om att det nu är lönsamt att arbeta ska man sticka ut på arbetsmarknaden och ta jobb jobb finns hur många som helst, det är inga problem. Det är den teoretiska modellen. Eftersom det här är den grundläggande basen i den ekonomiska politiken för regeringen är det intressant att ta reda på om den fungerar. Låt mig då återge vad som har stått i en del tidningsnotiser . I finns följande notis: Utanförskapet skulle minska så här blev det. Mer än vad tredje registrerad arbetslös på Arbetsförmedlingen är utrikes född. Andelen har ökat dramatiskt från till dagens 35. Det visar siffror DN har tagit fram med hjälp av Arbetsförmedlingen. finns denna notis: Nästan dubbelt så många unga mellan lever på aktivitetsersättning, tidigare förtidspension, som . Orsaken är att de har inga jobb. Enligt en rapport till ligger arbetslöshet och dålig utbildning bakom ökningen, inte ökad ohälsa. Siffrorna visar på ett nederlag för regeringens arbetslinje, säger utredningens huvudsekreterare till . Jag har också tagit fram siffror. Så att inte ska bli orolig att det är sossesiffror har jag använt . kan man ha synpunkter på, men man kan inte beskylla dem för att gå i socialdemokratins ledband. Siffrorna visar klart och tydligt att arbetslösheten är högre än den var 2006. Arbetsförmedlingen visar mycket högre siffror än . Nivån är stigande. Då återstår de frågor jag ställde till i min interpellation: Hur avser finansministern att förändra den ekonomiska politiken så att fler unga får arbete grundbulten i jobbskatteavdraget? Hur avser finansministern att förändra den ekonomiska politiken så att det inte uppstår arbetande fattiga? 66 Finansminister (M): Låt oss konstatera att , , , och Samhälle, och i fall två gånger har publicerat ordentliga grundliga genomgångar av sysselsättning och jobbskatteavdrag. Då har vi konstaterat att till och med LO:s siffror ligger högt. Genomgående visar alla utvärderingarna att det handlar om mycket stora effekter på sysselsättningen, särskilt om vi jämför med alla andra tänkbara åtgärder. Det här är förmodligen alltjämt det effektivaste sättet att göra det mer lönsamt att arbeta. Låt oss konstatera att nästan alla andra sätt att göra det mer lönsamt att arbeta handlar om att strama åt transfereringssystem. Det är nämligen det andra alternativet. Det är heller ingen slump att det är på detta sätt, utan det är väl beprövad forskning och erfarenhet. Det är därför Socialdemokraterna också har accepterat alla jobbskatteavdrag. Jobbskatteavdrag ett Socialdemokraterna har accepterat det. Jobbskatteavdrag två Socialdemokraterna har accepterat det. Jobbskatteavdrag tre Socialdemokraterna har accepterat det. Jobbskatteavdrag fyra Socialdemokraterna har accepterat det. Ett, två, tre, fyra fyra rungande ja från Socialdemokraterna. Jag ser fram emot om ni ändrar er. Vi kan gärna ha en valrörelse om att ni ska riva upp detta så att vanliga löntagare får någon tusenlapp i höjd skatt . Det tror jag är en valrörelse som åtminstone jag skulle se fram emot. Men jag tror inte att det blir så, jag tror nog att Socialdemokraterna står fast vid ett, två, tre och fyra ja till jobbskatteavdrag. Så: Vad är det egentligen vi diskuterar? Är det någon skillnad här? Var är gränslinjen? Det är i så fall att Socialdemokraterna ska ompröva sin egen politik, och det är en intressant debatt. Då är dock jag kanske inte rätt debattmotståndare. Låt oss konstatera vad som har hänt i . Relativt vad vi trodde ligger sysselsättningsnivån högre än vad vi räknade med under krisåren. Relativt historien har vi fått en sysselsättningsökning av sällan skådat format efter en sådan allvarlig ekonomisk kris. Låt oss också konstatera att i den senaste kvartalsstatistiken växer sysselsättningen i snabbast i . Vi har alltså i haft en utveckling som kraftigt avviker från de historiska mönstren i andra länder. Jag vet inte om känner till det, men det är alltså en mycket allvarlig ekonomisk kris ute i . Arbetslösheten i har just passerat och ungdomsarbetslösheten . Vi talar om breda nedskärningar i välfärdssystemen i dessa länder , för att återställa offentliga finanser. I diskuterar vi hur stora satsningar vi ska kunna göra på äldreomsorg eller om vi ska kunna sänka någon ytterligare skatt. Jag är övertygad om att den svenska modellen kommer att komma ut ur denna process som en av de stora vinnarna. Det är länder som ser ut som , som har god ordning i offentliga finanser, en väl fungerande arbetsmarknad och ansvarsfulla parter och som har gjort strukturreformer som , , och som klarar sig igenom krisen, inte de anglosaxiska. är det faktiskt så att alla dessa anglosaxiska länder ligger högre än i arbetslöshet och har haft en sämre utveckling. Låt oss ta utanförskapet. Vi vet vilket mått Socialdemokraterna föredrar, nämligen helårsekvivalenserna. Det var det man själv lade fast när man lade målet om 800 000 i helårsekvivalenser. Detta mål uppfyller vi. När Socialdemokraterna lämnade ifrån sig efter att ha haft detta mål i fyra eller hade man inte varit i närheten av det. Utanförskapet har alltså trots den värsta krisen minskat. Det är naturligtvis en stor fördel, och det beror ju på att vi äntligen har fått en politik som sätter full sysselsättning främst. Det är därför denna regering kan värna välfärden. 67 HANS (S): Tack så mycket, finansministern, för att finansministern hade vänligheten att upplysa mig lite grann om hur det är utanför gränser och speciellt då i . Problemet är ju att verkligheten är värsta fiende. Det är faktiskt så att de siffror jag sade visar att jobbskatteavdraget inte har fungerat. Under vårt senaste regeringsinnehav, , ökade sysselsättningen från 3,9 miljoner till 4,4 alltså med 500 000 utan jobbskatteavdrag. Sedan hörde jag finansministerns chef, , säga i partiledardebatten att det när han tog över var 4,5 miljoner sysselsatta i . Om jag för en gångs skull väljer att tro på honom ökade alltså sysselsättningen med 600 000 under vårt senaste regeringsinnehav utan jobbskatteavdrag. gör ett stort nummer av att vi har sagt nej en gång, två gånger, och fyra gånger och sedan sagt ja. Det är klart att vi måste förhålla oss till verkligheten. Det är väl inte så, finansministern, att ni moderater inte ändrar er om allt ni har sagt nej till under alla år här i kammaren. Jag tog fram en hel lista på vad ni har sagt nej till. Vi talar då om nej till fyra veckors semester, nej till ATP, nej till barnbidrag och så vidare. Inte kommer ni väl nu att gå till val på att förändra detta och ta bort dessa saker? Ni måste naturligtvis förhålla er till verkligheten, och det måste vi också. Vi kan inte trolla bort dessa pengar. Hade vi kunnat trycka på en deleteknapp och vara tillbaka på 2006 hade det varit något annat, men har vi denna verklighet och måste förhålla oss till den. Svårare än så är det inte. Låt oss dock inte komma bort från jobbskatteavdraget. Det är nämligen vad det handlar om egentligen. Vi har talat nationellt, och kan vi gå till där jag bor det är min hemkommun och titta på hur det har fungerat med ungdomsarbetslösheten där. Jag var där och pratade med dem och bad dem ta fram siffror. När vi lämnade över 2006 var det ungefär 825 långtidsarbetslösa ungdomar . Det var några in och några ut. är det ungefär 400 . Det är alltså en enorm ökning, tack vare den fundamentala ekonomiska politiken med jobbskatteavdraget. Verkligheten är finansministerns största fiende. Tittar vi på hur det såg ut när det gäller socialbidragen ser vi att de också är ökande, . Jag har en sista fråga när det gäller jobbskatteavdraget. Ungdomar, i och överallt, som har gymnasieutbildning har . Har man inte det har man . Jag har med min inkomst fått skattesänkningar på nästan 40 000 . Jag vet inte hur mycket finansministern har fått. Min fråga är: Hur mycket mer i skattesänkning ska jag behöva ha innan dessa ungdomar i , som har 2 000 eller , tycker att det är lönt att gå och jobba? 68 Finansminister (M): Varför nämnde jag ? Man kan ställa den frågan till , för han borde veta svaret. Det var ju som var Socialdemokraternas paradexempel i budgetmotionerna. Det var det exemplet vi skulle följa. Det var det som stod i de socialdemokratiska budgetmotionerna: Titta på , de gör ju rätt! Jag hörde alla tal från , där det skulle satsas och satsas. Där förstod man vad spegelbilden till för lite och för sent var. Detta var spegelbilden; det var det som var rätt. Man byggde upp rejäla underskott genom stora satsningar, och arbetslösheten steg till 13, till 14, till 16, till 17 och till . Där sitter man fast med bilen i diket, och en ny regering kommer att få ägna åt att sanera landet. I är arbetslösheten . Det är högt. Det är inte full sysselsättning, och det ska vi göra någonting åt. Det ska vi tillsammans kämpa för att få ned. Men det socialdemokratiska paradexemplet , dem vi skulle lära av och följa efter, ligger på . Jag ska inte räkna ut vad det innebär för exempel, men jag skulle tro att det blir en viss ökning även för dessa siffror om vi tar upp dem till . Det är verkligheten vi ska titta på. Sysselsättningen i stiger alltså snabbare än i något annat europeiskt land, med undantag för . Långtidsarbetslösheten är den lägsta, tillsammans med en handfull andra länder. Utanförskapet har minskat trots den värsta ekonomiska krisen . Detta är verkligheten i den värsta ekonomiska krisen . Det är alldeles uppenbart att Socialdemokraterna får vrida sig i en vänsterskruv med saltomortal när de ska bevisa att är det sämst fungerande landet och att den svenska modellen har nedrustats, kapsejsat och ligger slagen i bitar. I vilket land fungerar den socialdemokratiska politiken om nu är ett nyliberalt paradis med en raserad välfärd? Då måste ju raseringspolitiken ha fungerat. Sanningen är att det inte är så det är. Vi har gjort en del justeringar. Vi har fortfarande höga skatter i och vi har fortfarande god välfärd, och det ska vi ha. Det är så vi vill att ska se ut. Det är en del av den svenska modellen. Men det är väldigt bra att vi har kunnat göra det lite mer lönsamt för människor att arbeta, och där har jobbskatteavdraget spelat en roll. Låt oss titta på de socialdemokratiska alternativen. Ja, det är så att Socialdemokraternas budget har höjd a-kassa och höjd sjukförsäkring, och det ska man sedan finansiera med kraftiga skattehöjningar på ungdomar. Av de socialdemokratiska skattehöjningarna ligger uppemot 24 miljarder i höjd ungdomsarbetsgivaravgift, avskaffat RUT-avdrag och försämrad tjänstemoms. Det skulle naturligtvis föra upp arbetslösheten till en hög nivå. Det som är problemet är att Socialdemokraterna själva har en politik som skulle leda till större utslagning, lägre sysselsättning och fler människor som fastnar i långtidsarbetslöshet. 69 HANS (S): Det var intressant. gjorde finansministern en, som vi brukar kalla det, Björklundare. Allting är Socialdemokraternas fel, och är det inte det blir det värre med Socialdemokraterna. Men pratar vi om jobbskatteavdraget, om ansvar och om att jobbskatteavdraget har funnits och är grundbulten i den ekonomiska politiken. Jag pekar på att det inte fungerar, att det har blivit värre och sämre än det var 2006. Sysselsättningen ökade kraftigt utan jobbskatteavdrag. Och den svenska välfärdsmodellen är det väl ingen som kan slå sig så mycket för bröstet för, om man nu ska göra det, som socialdemokratin, för det är vi som har byggt upp den, i motstånd mot parti. har jag fortfarande inte fått några som helst svar på frågan som jag ställde om finansministern inte tänker förändra den ekonomiska politiken, fast jag har lett i bevis att den inte har fungerat. Då kör finansministern med att det i stället blir värre med sossarna. vill jag bara säga: Håll nu hårt i talarstolen, för jag tänker faktiskt säga att högre skatter kan leda till högre sysselsättning. Om man jämför med de länder som har lägre skatt i förhållande till bnp med de länder som har högre skatt i förhållande till bnp, alltså och andra nordiska länder, har vi högre sysselsättningsgrad. Man kan inte generalisera såsom finansministern gör. är min talartid snart slut. Även om jag kanske låter lite arg vill jag tacka för debatten och önska finansministern en god jul. kommer jag att lämna salen, och det beror inte på ointresse. Men jag har att välja på att åka hem till min fru och att lyssna på till. 70 Finansminister (M): Jag är övertygad om att gör ett alldeles korrekt val i denna debatt. Låt mig dock bara slutföra ett inlägg här. Det är alldeles uppenbart att jag inte har hävdat att allting är Socialdemokraternas fel. Det finns mycket socialdemokratisk politik i som har varit välskött, och så var det även under den förra socialdemokratiska regeringsperioden. Jag ska ge tre uppenbara exempel. Socialdemokraterna har i regeringsställning inte fört den budgetpolitik som man för i opposition. Man lämnade efter sig offentliga finanser i god ordning. Det är jag väldigt glad för, och det tycker jag är väldigt bra för . Man sänkte skatterna med 70 miljarder under förra mandatperioden och kallade det för kompensation för egenavgifter. Det var en bra åtgärd. Den gjorde det mer lönsamt att arbeta. Den gav visserligen ingen skattelättnad för pensionärerna, men för löntagarna var det en viktig skattelättnad, och den har bidragit till ökad sysselsättning. Man har gjort betydande förändringar av välfärdssystemen och sett till att det är mer raka rör och en tydligare arbetslinje. Detta är viktiga och bra saker som Socialdemokraterna har gjort. Jag har mycket mindre kritik mot vad Socialdemokraterna gjorde i regeringsställning att framföra än mot den svartmålnings- och osammanhängande oppositionspolitik som man står för. Man försöker göra gällande att har en sämre fungerande arbetsmarknad än andra länder. Om det nu inte är som är förebilden, är det då med 9 procents arbetslöshet? Sanningen är att har vidmakthållit en hög sysselsättning genom krisen, kommit snabbare ur den och fått bättre sysselsättningsutveckling därefter, därför att vi har behållit kärnan i den svenska modellen och kompletterat den med en arbetslinje. Det är det som är själva poängen. Problemet är att Socialdemokraterna i opposition snickrar ihop en politik som ger en bild av att håller på att falla samman och att man därför inte har en sammanhängande politik som gör att man kan redovisa ett alternativ. Det är sanningen i den här debatten. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellation 2011/12:158 om förberedelser inför en eventuell kollaps av euron 71 Finansminister (M): har frågat mig om jag har verkat för att fått i uppdrag att vidta förberedelser i händelse av att euron faller. frågar också om jag har agerat för att givit storbanker och försäkringsbolag i uppdrag att förbereda sig för en kollaps av euron. Situationen i euroområdet är allvarlig och regeringen följer utvecklingen noga. Huvudansvaret för att hantera krisen och återställa förtroendet är . Det är nödvändigt att budgetförstärkningar och reformer genomförs för att uppnå hållbara offentliga finanser och ökad tillväxt. De europeiska bankernas skyddsvallar måste också förstärkas genom högre kapitaltäckning. ECB har meddelat att de kommer att bistå med utvidgat kreditstöd till bankernas utlåning och likviditet i euroområdet. Bland annat kommer ECB att komplettera de korta lånen till banksystemet med att låna ut pengar löptid. Så till första fråga. följer och analyserar utvecklingen i omvärlden, vilket speglas i bland annat prognosarbetet. UD och utlandsmyndigheterna bevakar, bedömer och rapporterar om det ekonomiska läget i värdlandet. Avseende andra fråga har regeringen genom stödagen, som antogs av , ett brett mandat att agera för att säkerställa den finansiella stabiliteten. aviserade regeringen, och ytterligare åtgärder för att stärka bankernas motståndskraft mot finansiell oro. Om situationen förvärras är regeringen beredd att snabbt vidta nödvändiga åtgärder för att upprätthålla basala funktioner i det finansiella systemet. har goda offentliga finanser och internationellt sett välkapitaliserade banker. Dessutom har vi bra förutsättningar både för att möta en allvarligare konjunkturavmattning och för att göra insatser för att säkerställa den nationella finansiella stabiliteten. Då , som framställt interpellationen, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav förste vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 72 (V): Jag vill tacka finansministern för svaret. Den kris som vi nu ser i euroområdet blir snabbt allt allvarligare. Varningarna för recession gäller nu inte bara och . I , och varnar man nu för att ekonomin ska börja gå bakåt. Skuldkrisen ser ut att bli akut i såväl som med risk för att länderna inte kan klara sin egen upplåning. Vi vet alla att nästa steg i denna kris är en bankkris och att en bankkris kan bli mycket farlig för hela ekonomins utveckling. Till detta kommer en annan kris. Det är den sociala krisen där miljoner människor blir arbetslösa, där miljoner människor blir fattiga, där människor ser sin framtid smulas samman och tvingas emigrera för att kunna försörja sig och sina familjer. Det finns en uppenbar risk att eurokrisen blir en eurokollaps. Det är ingenting som vi önskar, någon av oss, men det är någonting som vi måste inse faktiskt kan ske. Det finns olika orsaker till krisen, och det ser olika ut i olika länder. Men det går inte att blunda för att euron i sig är en bidragande orsak. Fel ränta och fel växelkurs bidrog först till överhettning och överutlåning från bankerna och till att länder sitter fast i ett skruvstäd av dålig konkurrenskraft. Euron gör det också dyrare att låna upp pengar för länder som saknar en egen centralbank. Vad gör vi om det blir en eurokollaps? Problemet är också att många av de ledande politikerna, inklusive finansminister och merparten av hans regering, är anhängare av euron och i grunden vill att vi ska vara en del av valutaunionen. Det finns en risk för att den politiska prestigen skymmer sikten när man inte medger hur allvarliga problemen är. I framstår man ju som närmast religiösa i sin tro på euron, trots att verkligheten ser ut som den gör. Tecknen på att man förbereder sig för att euron kanske måste överges av några länder eller av flera länder finns där. har gått ut till sina ambassader och instruerat dem att förbereda sig för att det kan bli en mycket allvarlig ekonomisk kris med både social oro och sammanbrott i betalningssystemen. förbereder för att kunna börja trycka en egen valuta igen rent tekniskt. Den slovakiske talmannen sade att man måste förbereda en återgång till slovakisk krona. Men vad händer om eurokollapsen faktiskt skulle komma? Även om vi inte önskar det måste vi se i vitögat att den kan komma och förbereda oss på att det faktiskt kan ske. Det är det som den här frågan handlar om. Hur kommer det att påverka våra banker och våra betalningssystem? Hur kommer det att påverka vårt samarbete med de europeiska länderna ? Min första fråga är om regeringen anser att förberedelserna är tillräckliga. Är vi redo om det värsta skulle ske eller behöver det göras mer? Det är uppenbart att man i har gjort en allvarligare bedömning av läget med tanke på de åtgärder och förberedelser man har vidtagit där. I detta sammanhang skulle jag vilja ta upp en speciell fråga, nämligen insättningsgarantin för spararnas pengar. Den bottnar i ett EU-direktiv och gäller i hela Europeiska unionen. Den är alltså uttryckt i en valuta vars framtid är ganska osäker. I har man valt att förvandla detta till pund i lagstiftningen så att man har en insättningsgaranti i den nationella valutan. Är det inte rimligt att räkna om den svenska insättningsgarantin så att vi har den i kronor och inte i en valuta vars framtid är ganska osäker ? 73 Finansminister (M): Det är klart att eurokrisen är mycket allvarlig. Det är alldeles uppenbart att det behövs krafttag för att vi ska komma ur krisen. Vi måste se att länder med stora underskott i sina offentliga finanser vidtar åtgärder. Det gäller inte bara utan också , och andra länder där underskotten har blivit alltför stora och skulderna alltför betungande. Det är klart att vi måste skapa oss en brandvägg. , ECB, IMF och de olika EFSF-fonderna, och allt vad dessa akronymer står för, måste gemensamt lägga plånboken på bordet och säga att de skapar den stabilitet som krävs för att komma ut ur krisen. Vi måste få en ny ekonomisk styrning som gör att vi inte upprepar de misstag som har lett fram till krisen. Där sker det nu vissa framsteg. Det är alldeles uppenbart att det är precis på dessa områden problemen har uppkommit. Budgetpolitiken i har inte hållit måttet. Vi har över decennier haft stora underskott som har lett till en kraftig ökning av skuldsättningen. Under den senaste krisen är det framför allt de offentliga utgifterna som har ökat medan intäkterna har stått ungefär stilla. Man har alltså tagit på sig utgifter som man inte har medborgarnas mandat att genomföra, i den meningen att de inte har betalat skatt för dem.