prot · GZ0951 · 2011-12-19 00:00:00 — Vi har gjort mycket för att återupprätta kunskapslinjen i skolan, men det tar tid att komma dit. Och i den här budgeten har regeringen identifierat tre konkreta problem för högskolan som vi nu är mogna att lösa. Det första problemet är lärarutbildningen. Lärare är en av våra största och viktigaste yrkeskårer i , och vid terminsstarten startade vår helt nya lärarutbildning. Det var en uppstart som föregåtts av ett nitiskt kontrollarbete från . I processen har en del lärosäten som inte hållit måttet blivit av med sin examinationsrätt. har kapaciteten ökats på andra lärosäten så att den totala mängden lärarstudenter inte ska minska. I den här budgeten skjuter vi till extra satsningar på lärarutbildningen för att lärarstudenternas verksamhetsförlagda del av utbildningen ska bli bättre. Det andra problemet är att undervisningstimmarna på humsamutbildningarna är för få. Vi minns förra årets rapport från TCO som visade att , alltså sex av tio av våra studenter, har färre än nio timmars lärarledd undervisning , och då pluggar de på heltid! Men vi ska inte bara fokusera på timmarna eftersom det finns också andra brister som vi ska försöka åtgärda, bland annat lärarnas pedagogiska skicklighet i vissa fall. Det finns kurser på universiteten där en helårsstudent har lektioner enbart . Det är naturligtvis inte bra. Det är något vi ska åtgärda. Därför gör vi en kvalitetssatsning på dessa utbildningar. höjer vi anslagen med 200 miljoner, och 2013 blir det 400 miljoner för att öka kvaliteten. Systemet som vi nu har haft är inte bra för vare sig studenterna eller skattebetalarna. Det tredje problemet är att utbildningsplatserna inte svarar mot de behov arbetsmarknaden har. Här vill jag dock först säga att det är vår uppfattning att vi inte ska styra och ställa för mycket. Vi har gett lärosätena större frihet, men vi måste naturligtvis då och då fundera på saker och ting. Om vi återgår till bilen är det viktigt att stanna då och då, veva ned rutan och lyssna och se hur reformen har slagit ut . Detta är utmaningar som vi avser att lösa med hjälp av politiken, men om vi höjer blicken lite märker vi att högskolorna och universiteten står inför en stor gemensam utmaning de sjunkande ungdomskullarna. Just nu studerar nämligen fler människor än någonsin i , och så kommer det inte att vara i fortsättningen. kommer de stora barnkullarna födda och att lämna lärosätena, och detta kommer att bli mycket påfrestande för de lärosäten som inte har ett tillräckligt högt söktryck till sina utbildningar. Det i kombination med tuffare kvalitetskrav kommer att kräva att många institutioner börjar tänka i nya banor och inte fortsätter med business as usual. Det har ibland låtit i debatten som att vi vill lägga ned enskilda skolor eller tvinga fram samgåenden. Så är det inte. Vi slår vakt om att det är högskolornas problem att hitta konstruktiva lösningar. Vi har också bett att högskolor och universitet ska lämna förslag inte minst när jag och min kollega har varit ute på besök på åtgärder som sänker trösklarna och tar bort rena hinder för att samarbeta bättre mellan till exempel stora universitet och små högskolor. Jag vill också nämna de mycket ambitiösa satsningarna på forskning som regeringen fortsätter med i den här budgeten. Hemma i mitt län har till exempel precis fått ett nytt forskningsanslag för att jobba med forskningsprojekt och forskarutbildning inom nanoteknik. Det är ett bra exempel på ett forskningsområde med stor potential för vetenskapen i sig, men också för innovation och näringsliv. Det visar också att det finns en bredd i Forskningssverige som vi värnar om. Det är inte bara på de stora traditionella universiteten som man kan bedriva forskning i spjutspetsform. Forskningsanslagen delas inte ut enligt en hierarki eller statusordning utan ska ges där kompetens och engagemang frodas. Vi fortsätter också att bygga ut vårt innovationssystem. Det finns åtta innovationskontor runt om i landet. Man skulle så här i juletider kunna säga att det jäser, men snarare sjuder det av liv ute i Forskarsverige i Science Parks och på olika innovationskontor. Detta är vår linje i utbildningspolitiken, en kunskapslinje som sträcker sig genom hela system där kvalitet och kunskap är det centrala. I oppositionspartiernas budgetar tävlar de i stället om vem som kan anslå medel till flest platser. Kvaliteten om det över huvud taget finns en idé om detta har tyvärr varit sekundär. ska det nu författas och presenteras en ny forsknings- och innovationsproposition. Det vore naturligtvis glädjande om även oppositionen kommer med inspel till denna proposition. Jag tycker att det i viktiga och stora långsiktiga frågor är bra med en så god samsyn man någonsin kan ha och med kompromisser. Så här i jultider vill jag avsluta med att tillönska fru talmannen och mina kolleger en god jul och ett gott nytt år. 43 (S) replik: Jag är glad att gillar bilden med framrutan och backspegeln, så jag tänkte också spinna lite på den. Det jag är intresserad av är hur ser på framtidens arbetsmarknad. Tror att framtidens arbetsmarknad kommer att kräva färre i arbetskraften som har genomgått yrkeshögskola eller högskola, eller tror att det kommer att krävas fler? Om du tror att det kommer att krävas fler förstår jag inte varför ni har så låga ambitioner att ni redan lever upp till dem och alla andra länder är på väg att gå om oss. 44 (M) replik: Jag tror att det kommer att krävas fler i utbildning . Vi kommer att behöva ha fler med högre utbildning. Jag tror inte att vi kan konkurrera med , och om vissa jobb. Det är därför jag tror att vi gör helt rätt satsningar. Jag tror också att en del av detta kommer att lösa sig på ett betydligt bättre sätt än ni kanske tror. Genom att vi nu reformerar grundskola och gymnasieskola mycket kommer det också att visa sig att det blir fler som söker vidare till högskolan. Det kommer att ta till. 45 (S) replik: Om det blir fler som söker vidare men platserna inte ökar kommer det ju att bli ännu mer orättvist för dem som råkar vara födda det år när väldigt många söker vidare och man har ännu mindre chans att ta sig in. Ni brukar säga så här: Alla ska inte bli akademiker. Men ni vill inte satsa på yrkeshögskoleplatserna heller. Alla ska inte bli akademiker, men alla ska väl inte jobba på restaurang heller? Många fler vill och kan bli akademiker och kan läsa på . Vi kan lätt fylla de 8 700 platserna på högskolan, varav 6 500 platser på , med tanke både på konjunkturen och på söktrycket. Om vi ska klara arbetskraftsförsörjningen och framtidens arbetsmarknad, som du håller med om kommer att kräva mer välutbildad arbetskraft, måste vi också börja bredda rekryteringen. Vi hade en rad strategier för det. Ni har inga sådana strategier. Ni har till och med strukit det som ett direktiv till lärosätena i regleringsbrevet till högskolorna. Hur kan det någonsin bli en arbetslinje när man har mindre resurser till utbildning? 46 (M) replik: Vi gör stora kvalitetssatsningar . Ni anslår ungefär samma medel fast ni har betydligt fler platser. I detta läge går det inte ihop, för då blir det lägre kvalitet på dem som går igenom högskolan just . Men som jag sade, om vi återgår till bilden med bilen, kommer vi att stanna då och då och se hur reformerna går. Jag är ganska trygg i min förvissning att det kommer att bli fler som söker till högskolan och att de som kommer ut ur högskolan når bättre mål. Bara det att det finns grundkurser drar egentligen ett löjets skimmer över Högskolesverige. 47 (FP): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. Jag kommer att framför allt beröra högskola, universitet och forskning. hade vi en debatt om studiestödet, som är en annan del av utbildningspolitiken. Det tål att påminna om den debatten också. För drygt sedan delades Nobelprisen ut här i . Det är en stor glädje att se prisen utdelas i , inte minst med tanke på litteraturpriset till , vars verk har betytt och betyder så mycket för så många. Det är härligt att man i inte bara delar ut utan också tilldelas ett pris. Forskningsrönen i naturvetenskap har inneburit stora genombrott i förståelsen för olika typer av problemformuleringar, som rör inte minst mänsklighetens utmaningar, kunskap som kommit till stor nytta i många sammanhang. innebär ny kunskap också paradigmskiften i förståelsen av vår omvärld och värld. Det krävs både stort mod och kreativitet för att våga och kunna se det nya även om det innebär en konflikt med rådande kunskaper och synsätt. Därför är det också viktigt att värna och hävda forskningens frihet. Forskarens möjligheter att se det som ingen annan just nu ser, att formulera problem som ingen annan ännu formulerat, är delar av denna frihet. För att skapa förutsättningar för forskare att besitta den excellens som krävs behöver vi en utbildningskedja från grundskola till högre utbildning av hög kvalitet. Med tanke på den kapacitet som dagens treåringar besitter måste man ställa sig frågan om inte barnens nyfikenhet och vilja att lära ska tas till vara redan i förskolan. Jag tänker på , , som ställer de mest fantastiska frågor och sprider nyfikenhetens glädje till hela sin omgivning. Att använda en Iphone, cd-spelare eller annan teknik är för honom en självklarhet. Hjärnforskare har konstaterat att vi lär oss som mest mellan tre och . Utbildning är viktigt, både för den enskilde individen och för samhället. Bildning är en del av utbildningens fokus. Den andra delen är utveckling på lång sikt. Hur ska den svenska arbetsmarknadens behov av kompetent arbetskraft utvecklas? Hur ska klara sig i konkurrensen från andra länder i det globala samhället? liberalernas svar är: med bildning och kunskap i fokus och en utbildningskedja av högsta klass. Ett utbildningsväsen av hög kvalitet är av avgörande betydelse. De svenska lärosätena måste ges goda förutsättningar för att ska kunna fortsätta att utvecklas som en ledande utbildnings- och forskningsnation. har och regeringen beslutat om en rad reformer för universitets- och högskolesektorn. Det kan vara på sin plats att börja med att reflektera över vad som faktiskt sker inom högre utbildning. De direkta statliga anslagen till universitet och högskolor uppgick till . De statliga anslagen har ökat med 2 miljarder jämfört med föregående år. I förhållande till bruttonationalprodukten avsätter till högskolesektorn. sökte totalt 374 000 personer till utbildningsprogram och kurser vid universitet och högskolor. Det är en ökning jämfört med . Av det totala antalet sökande utgjorde 19-åringarna . Det är den högsta andelen . Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag avseende utbyggnaden av läkar-, tandläkar-, sjuksköterske- och civilingenjörsutbildningarna. Dessutom ska även i fortsättningen dimensioneringen av förskollärar- och lärarutbildningen värnas. påtalar att det inte bara handlar om pengar. Nej, det handlar inte bara om pengar. Kvalitetssatsningar har genomförts . satsades för att höja ersättningsnivåerna inom humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi. satsades ytterligare för att bland annat öka undervisningstiden. Alla ersättningsbelopp räknas upp , och därutöver räknas ersättningsbeloppen för humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi upp . I budgetpropositionen fanns en höjning av grundutbildningsanslagen med 2012 och därefter ytterligare i form av höjda ersättningsbelopp för tidigare nämnda områden. Därutöver kommer ytterligare en satsning med . Det är totalt en satsning på inom humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi jämfört med . En kvalitetsbaserad resurstilldelning för utbildningar på grundnivå och avancerad nivå påbörjas och beräknas då omfatta . Denna fördelning baseras på utbildningsutvärderingar. beräknas den årliga satsningen vara . Det känns kanske formalistiskt att räkna upp alla budgetanslag, eller vissa av dem, men det är viktigt att påminna om vilka enorma satsningar som genomförs. Utskottet välkomnar alltså regeringens fortsatt kraftfulla satsning på högre utbildning och forskning. Utskottet har tidigare uttryckt att de stora satsningar på forskning som inleddes under förra mandatperioden och som fortsätter är ytterst värdefulla och kommer att stärka som forskningsnation. Satsningarna kommer att stärka internationella konkurrenskraft och bidra till ökad ekonomisk tillväxt och till vår välfärd. Anslagen för forskning och forskarutbildning till universitet och högskolor föreslås 2012 öka med . Det sker betydande insatser för att rusta som kunskapsnation vad gäller grundskola, gymnasium, yrkesutbildning, högre utbildning och forskning. Jag noterar att det är långt ifrån allt vi är oense om över blockgränserna. Vi har i vissa avseenden samsyn över blockgränserna om betydelsen av utbildning och forskning, men när det gäller vägarna för att förbättra och satsa skiljer vi oss åt. Det finns anledning att känna glädje över alla dessa betydande satsningar som regeringen gjort och gör och som utskottet ställer sig bakom, fru talman, för utbildning och bildning är nyckeln till framtiden. 48 (S) replik: Ditt parti sitter på ministerposten, . Du talar rätt mycket om hur du ser på kvaliteten och högskolan , och det är också det man får mest frågor kring när man är ute på högskolorna. Jag tänker till exempel på att studenter får allt färre lärarledda undervisningstimmar och mindre tid med sina handledare, samt alla de bristfälliga villkoren när det gäller skydd när studenter blir sjuka eller föräldrar. Om man investerar i en utbildning vill man träffa sin lärare. Chansen att lyckas är också mycket större om man får mer undervisningstid än , vilket faktiskt är fallet på en del områden inom humsam. Särskilt om man kommer från miljöer där man inte är så studievan är chansen mycket större om man får mer stöd. Jag vill helt enkelt veta hur du ser på kvaliteten i högskolan . 49 (FP) replik: Kvalitetsfrågorna är oerhört viktiga. Det var också skälet till att jag i anförandet tog upp de satsningar som görs. Där finns nämligen en koppling till de resurser som har tillförts för att öka möjligheterna till kvalitetsutveckling. till de områden jag räknade upp är en viktig satsning. Det är viktigt att ha möjlighet till lärarledd undervisning även i högre utbildning. Det är en viktig kvalitetsfråga. ska jag säga att jag blir ganska förvånad över Socialdemokraternas kritiska förhållningssätt. När man läser er motion ser man att ni avsätter till kvalitetssatsningar. Det är bara det att pengarna inte finns i tabellverket. Hade ni styrt hade dessa pengar alltså inte funnits. Ni nämner dem i motionen, men sedan saknas de i den konkreta budgettabellen. Dessa pengar finns alltså inte. Jag konstaterar att denna regering har satsat och kommer att satsa totalt i kvalitetsförbättringar, vilket är en avsevärd förbättring. Ja, kvaliteten är viktig. Ni talar gärna om volymerna, om utökningen av utbildningen. Det måste dock ske utifrån att vi värnar kvaliteten och utvecklar den, och det är där vi måste ha ökat fokus. 50 (S) replik: måste jag så klart gå tillbaka och kolla i vår tabell, för som jag har förstått det lägger vi 300 miljoner i kvalitetssatsningar på att studenterna ska få fler lärarledda timmar och bättre arbetslivsanknytning. Vi har heller inte, som sade tidigare, lagt fram förslag på att bygga ut utan att tillföra kvalitetspengar. Det har vi vid det här laget inte gjort på . Vi är alltså lite trötta på att lyssna på det. Det ni kallar satsningar ser däremot, utifrån det jag har försökt läsa mig till, ut som att ni bara flyttar pengar. Ni tar in pengar högskolorna redan har, som de får för att normalprestera, och så stoppar ni tillbaka dem i andra änden. I alla fall som jag har läst det lägger vi 300 miljoner mer i kvalitetssatsningar. När det gäller det minskade utrymmet på högskolorna: Att man får mindre pengar över till undervisningstid hänger också ihop med att man har fått utökade uppgifter. Man har till exempel fått ta över ansvaret för studentinflytande, och regeringens kassa bostadspolitik har lett till att högskolor har tvingats ta ansvar för studentbostäder. Att kalla det kvalitetssatsningar när man bara flyttar runt pengar i systemet tycker jag är att vilseleda dem som lyssnar. 51 (FP) replik: Det är förvånande med inställning. Totalt sett kan man konstatera att budgeten ligger på ungefär 35 miljarder för högskole- och universitetssektorn. Det är väl ändå rimligt att man jobbar med de pengar som är tillgängliga. Kvalitetssatsningarna är betydande, liksom satsningarna på att förstärka tandläkarutbildningen, läkarutbildningen och de andra utbildningar jag nämnde. Det handlar nämligen om konkurrenskraft. Än en gång vill jag dock påminna om att pengarna nämns i Socialdemokraternas kvalitetssatsning, men de saknas i tabellverket. Hade ni haft makten hade alltså dessa pengar inte funnits över huvud taget. Våra är en rejäl satsning. Sedan finns det utmaningar vi också jobbar med. Vi hade studiestödsdebatten , och där kan vi konstatera att studenternas möjligheter att klara sig på det studiestöd som finns har förbättrats avsevärt. Det sker också en stor satsning på yrken där vi vet att vi kommer att ha stor brist, såsom ingenjörer, läkare, tandläkare med flera. Det sker alltså väldigt mycket. Det jag slås av ibland är att det låter som att ingenting görs. Läser man betänkandet och budgetpropositionen kan man dock uttyda ur siffrorna vilka satsningar som de facto görs. Sedan ska vi jobba mer med kvalitet, och vi kommer att ha utmaningar framöver. Men det viktiga när man sitter i denna bil, , är att man siktar framåt och har blicken riktad dit man vill. Det är nog så viktigt i en så viktig fråga för hela utveckling som högskolor, universitet och inte minst forskningen är. 52 (C): håller på att ta fram en innovationsstrategi. Regeringen ser att för att klara vår tids utmaningar måste möta framtiden med innovationer, nya tankar och nya idéer. Därför har regeringen sedan valet dragit i gång och hållit i en ambitiös process för att låta så många som möjligt i samhällets alla sektorer få komma till tals kring hur ska bli mer innovativt och vad en innovationsstrategi för bör innehålla. Innovationsstrategin kommer att bli klar . Strategin kommer att vara ett långsiktigt dokument med sikte till stöd för till exempel de budgetpropositioner och forsknings- och innovationspropositioner som vi antar med lite kortare intervaller. För att ska fortsätta att vara och helst bli ännu lite mer innovativt och framgångsrikt i en globaliserad värld krävs det en högre utbildning och forskning av världsklass. Vi kan vara stolta över vår väl utbyggda högre utbildning där fler än någonsin studerar på högskola och universitet, och vår forskning och vårt innovationsarbete finns med bland länder i världstoppen när det gäller satsningar. Vi kan dock inte bli nöjda, för lägger vi oss på latsidan kommer vi mycket snart att vara omsprungna av andra länder och regioner som också de satsar stort. Kvantitet i den högre utbildningen är naturligtvis viktigt. Det är viktigt att så många som möjligt kan gå sin drömutbildning. I vissa fall är drömutbildningen den som ligger nära hemmet. Därför är det viktigt att den högre utbildningen är utbyggd i hela landet, vilket den är . Kvantitet och geografisk spridning får dock inte komma på plats till priset av kvalitet. var det precis det som hände. Platserna blev fler, men de finansierades inom ram. nämnde att det var som Socialdemokraterna inte finansierade sin utbyggnad, och det var väl ungefär som de gjorde det, för det var ju så länge som de hade möjligt att påverka. Men resultatet av att finansiera inom ram blev det som kallas heltidsstudier men med bara ett fåtal lärarledda timmar . Det gäller inte minst humaniora och samhällsvetenskap. Med Alliansen vid rodret har vi påbörjat resan mot högre kvalitet i den högre utbildningen. Det gäller inte minst humaniora och samhällsvetenskap. I flera steg har vi höjt ersättningarna. ser vi ytterligare höjningar med 200 respektive . Som nämnde ser vi en total höjning på 800 miljoner. Det är ett ofta upprepat budskap att vi i är duktiga på input i forskning och innovation men sämre på output, det vill säga att vi är bra på att satsa men sämre på att få ut resultat i form av nya metoder, nya produkter, nya företag och nya jobb. Också här är vi på rätt väg. Mycket handlar om att de lärosäten där lejonparten av forskningen sker ska ha rätt verktyg för att kunna verka som nyttospridare. I det betänkande vi diskuterar nämns satsningen på särskilda medel till universitetens holdingbolag. Dessa miljoner syftar till att bygga upp idébanker med forskningsresultat, i syfte att göra det enklare för befintliga och nya företag att till exempel kommersialisera de upptäckter som görs vid lärosätenas forskning. Det här är småpengar, men det är väldigt viktiga verktyg som kan bidra till nyttoskapande. Holdingbolagen, som de här pengarna går till, är viktiga för att just ge lärosätena verktyg för att bli duktigare på samverkan och innovationsarbete och som spridare av nytta. Andra sådana verktyg som också har nämnts i debatten är innovationskontoren, som gärna får bli fler. Det är också, vill jag hävda, den resa mot autonomi som lärosätena är inne på. I den senaste budgetpropositionen skriver regeringspartierna att man gärna ser att lärosätena ska kunna drivas av stiftelser. Det är ett sätt att stärka den lokala kopplingen och kopplingen mellan näringsliv, samhälle och akademi. För min och del är detta mycket viktigt. En god, ambitiös och nyfikenhetsdriven grundforskning, som gärna ibland får åstadkomma ett , måste kompletteras med ett väl fungerande innovationssystem som på bästa sätt tar till vara de resultat som forskningen producerar. Detta arbete är också något som vi i större utsträckning än borde mäta, jämföra och knyta incitament till. skriver jag en av mina sista tentor i redovisning för att förhoppningsvis få en examen i bland annat redovisning. En av de saker som jag har med i mina minnesanteckningar, som jag insåg i debatten att jag borde ha haft med här med tanke på hur debatten tagit, är citatet what gets measured gets done, alltså det som mäts blir gjort. Det gäller också lärosätenas verksamhet, och vi bör bli bättre på att mäta fler aspekter i det som lärosätena gör. Ett led i att skapa en bättre matchning mellan högre utbildning, forskning och näringsliv är just detta. En annan del inom den högre utbildningen som jag gärna lyfter fram, och som absolut präglas av denna matchning, är . stod jag själv värd för ett möte i kommun med representanter för och norrländsk skogsindustri. Näringens företrädare pekade på ett behov av utbildad arbetskraft med skoglig inriktning som inte finns. Det är hundratals jobb som aldrig blir besatta på grund av brist på utbildad arbetskraft. Där spelar en mycket viktig roll. Det är bra att vi satsar 150 miljoner utöver de reguljära resurserna på 1,6 miljarder på . Det är fullständigt naturligt att regeringspartierna och regeringens politik granskas mer än oppositionens. Men ibland funderar jag på vad man kan komma undan med att säga i diskussionen när man står och företräder ett budgetalternativ. nämnde att hon tycker att det är hög tid nu att dimensionera för Socialdemokraternas mål att av alla 30-åringar ska ha en högskoleutbildning. Då är det en bra början att dimensionera för detta själva. Ni drar ned på platserna i högre utbildning, inte lika mycket som regeringen dimensionerar om men ni drar de facto ned antalet platser. Hade pratet om era målsättningar varit allvar hade ni tvärtom varit tvungna att dimensionera upp antalet platser väldigt kraftigt. Det hade varit en uppdimensionering som inte hade motsvarats av ett söktryck, men ni hade tvingats att göra det för att sätta kraft bakom orden. Jag skulle vilja avsluta där jag började med att säga att vi har en regering med målsättningen att ska bli en av världens mest innovativa miljöer.