prot · GZ095 · 2011-09-21 00:00:00 — 27 (C) replik: Som sagt: När det gäller som uttolkare av folkrätten må det vara hans frihet att försöka sig på det. Jag förbehåller mig, herr talman, rätten att konstatera att någon sådan auktoritativ uttolkning inte är gjord. har ännu inte fått en rapport. Vi kommer att få en prövning i ICC av detta med brott mot mänskligheten från båda sidor också det var jag tydlig om och det är viktigt att detta kommer till stånd. Det är på det sättet jag tycker att vi måste försöka jobba. Men, herr talman, det skorrar falskt i mina öron när ena stunden talar om sin glädje och om hur han följde människorna på torget i och andra stunden säger att vi skulle ha stoppat att detta hände. Det skulle ju i princip betyda att det är status quo som efterfrågar från vår sida. Jag tycker inte, herr talman, att det låter så himla ärofyllt. Måhända har också en liten droppe olja på sin kavaj. 28 (KD): En kommentar till representant här: säger att man vill ha fred och att insatsen går mot sitt slut. var med vid starten beträffande beslut om insatserna i . Det är synd att man bara ville vara med vid starten och inte vill vara med och gå i mål med stöd till civilbefolkningen i detta för att fullt ut få en demokrati. slår in öppna dörrar också när man talar om behovet av stöd till en återuppbyggnad av och om humanitära insatser. Det är väl alldeles självklart att vi ska stödja det, och det gör vi redan. Men behövs det internationella stödet för att ha ett säkerhetsläge som möjliggör just detta. Där behövs den svenska insatsen, och jag tycker att det är oerhört bra om det är demokratiska länder som är involverade i att stödja uppbyggnad i stället för att man behöver vända sig till länder som inte står upp för mänskliga rättigheter. ska vi debattera och ta ställning till en förlängning av den svenska insatsen. Det handlar om en månads ytterligare insats. Vi vet alla vilken situation som rådde när vi tog beslut om den första insatsen. Den arabiska våren spred sig från och vidare till . I hade människor gått ut på gator och torg, precis som i de andra länderna, och krävt sina basala mänskliga rättigheter men mötts av våld och dödande. Vi kommer ihåg hur folket i Benghazi stod inför hotet om en massaker. Vi kunde inte stå vid sidan om och titta på. FN kunde inte heller återigen vara med om det som hänt i andra länder, där civilbefolkningen lämnats åt sitt öde med galna ledare med vapen i hand, beredda att slakta sina egna. Den insats vi ska fatta beslut om är alltså en förlängning av det vi redan påbörjat . Det är en insats som har sin grund i FN-resolutionerna och 1973. Resolution antogs i säkerhetsrådet, med 15 länder som röstade för och 5 som lade ned sina röster. Ingen lade in sitt veto, vilket var fantastiskt för att verkligen kunna göra en insats. Därmed fanns ett beslut från FN om att skydda civilbefolkningen med alla tillgängliga medel. I resolutionen välkomnade man också FN:s medlemsstater att delta i insatsen efter förmåga, och man välkomnade upprättandet av en flygförbudszon över . FN:s beslut innebar att Gaddafis angrepp på civilbefolkningen kunde anses som brott mot mänskligheten, och man ansåg att situationen i utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet. togs ett beslut som innebar att vi fick använda principen om rätten att skydda. Det handlar om rätten att skydda civilbefolkningen mot sina egna ledare, att man faktiskt kan lägga sig i ett lands inre angelägenheter om ledningen hotar och dödar sin egen befolkning på det sätt som pågick i . är Gaddafi efterlyst av den , och han bör ställas till svars för sina gärningar. grund för att delta i Libyeninsatsen har alltså sin rättsliga grund i FN-resolutionen. När Nato tog över operationen fick vi förfrågan om att delta och blev efter riksdagsbeslut en del i operationen. Den svenska styrkan får med beslut fortsatt kapacitet med fem flygplan och maximalt 250 personer till insatsen. Beslutet gäller bara för en månad, då vi hoppas på en snar lösning på säkerhetsläget i landet. Den svenska insatsen har mottagits väl och betytt mycket för resultatet. ser vi, trots att situationen inte på något sätt är lugn och stabil i , att vi har kommit en bra bit på väg mot en ny demokratisk stat i . Vi hoppas att insatser har gjort skillnad för en hel befolkning. Svenska folket stöder också insatsen. En internationell undersökning som presenterades i medierna visar att svenska folket är mer positiva till militära insatser i än andra länders befolkning. Det är viktigt att vi har svenska folkets stöd för denna insats. , och motsätter sig en svensk insats. De har lite olika bevekelsegrunder, men när man menar att vi ska satsa på humanitära insatser i stället för det vi nu gör, med flygövervakning och information, menar jag att man inte kan ställa det ena mot det andra. Båda insatserna behövs. har också redan bidragit med stora humanitära insatser i , inte bara direkt med utan också via FN-organisationer och Röda Korset för att ge skydd, livsmedel, vatten och sanitet samt sjukvård och humanitär evakuering. Att då som ta upp de 21 miljoner som den svenska insatsen kostar faller platt till marken. Vi har nämligen resurser även till humanitära insatser. betonar också sin solidaritet med det libyska folket, säger man. Men om det libyska folket nu säger att de behöver vårt fortsatta stöd och skydd, varför ska vi neka civilbefolkningen det? Ska vi stå vid sidan om allt det andra som också behöver göras? Jag tycker att det är viktigt precis som det står i betänkandet: Natos bedömning är att insatsen bör fortsätta till dess att Gaddafiregimens kvarvarande styrkor kan utgöra ett hot mot civila, NTC har kontroll över landet och inte längre ser ett behov av Natos insats, att humanitär hjälp kan nå behövande utan hinder, och att det finns brett regionalt och internationellt stöd för att avsluta insatsen. Detta är det viktiga. Vi har flera olika punkter vi behöver få klart innan vi kan lämna denna insats. Vi måste gå i mål med att vara med och bidra till att civila skyddas och att Gaddafis olika grupperingar inte kan gå till angrepp. Vad kommer att hända i , och vad behöver hända? , NTC har kontroll över nästan hela landet. Det är inte hela landet, men man har huvudstaden . Säkerhetsläget är alltså skört än så länge, och därför behöver vi fortsätta att ge stöd tills läget stabiliseras. På det internationella toppmötet i konstaterade NTC att man hade fortsatt behov av militärt stöd. Varför ska vi inte lyssna på det behov man från uppger att man har? Det råder en stor internationell enighet om att FN ska vara ledande i postkonfliktplaneringen och dess genomförande. , alltså , antog en resolution som går ut på att upprätta en civil FN-mission till stöd för . Missionen ska fortsätta planeringsprocessen och dialogen med NTC och det civila samhället kring stödet för det nya . Det finns alltså en planering och en tanke om hur vi nu ska jobba för en övergångslösning. Man ska arbeta för att upprätthålla allmän säkerhet och ordning. Där är det viktigt att båda parter kommer att ställas till svars för eventuella övergrepp som har begåtts mot den humanitära rätten. Man ska genomföra en politisk dialog och främja nationell försoning. FN vill också förbereda konstitutionella reformer och val, stärka offentliga och rättsvårdande myndigheter, värna mänskliga rättigheter, vidta åtgärder för ekonomisk återhämtning och samordna det internationella stödet till det nya . kommer att behöva ett långsiktigt stöd för en demokratisk utveckling och statsbyggande . Vi kristdemokrater stöder regeringens förslag och tror att vi med en svensk insats i kan bidra till fred och utveckling och till att fler människor får rätt att tillämpa sina självklara mänskliga fri- och rättigheter. Vi vill vara med och bidra till uppbyggnad av demokratiska institutioner och fortsätta att ge FN stöd i att utveckla till gagn för den libyska befolkningen. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna. 29 (MP) replik: gav en passning till . Hon frågade varför vi ville vara med i starten men inte gå i mål. Det är ju så att de förutsättningar vi har har förändrats sedan starten, och vi gör en egen bedömning för varje enskilt fall vi ska ta beslut i när det gäller denna fråga. I denna bedömning ser vi inte bara till att förutsättningarna har förändrats på marken i utan också till de överenskommelser vi har gjort med regeringen. Har regeringen levererat det som faktiskt beslutades eller utlovades? I detta fall är det två saker som har hänt: Förutsättningarna har förändrats, och det vi efterfrågade i den tidigare överenskommelsen har inte uppfyllts. Då måste man naturligtvis ställa sig frågan: Ska vi fortsätta att vara med och komma överens om någonting när det vi har fått med i överenskommelsen sedan inte sker? Vi ville till exempel att våra plan också skulle få möjlighet att spana över havet för att hjälpa människor i sjönöd. Det är flyktingar som tvingades ut av Gaddafis styrkor i dessa båtar personer han helt enkelt inte ville ha kvar. Vi tycker att det också är civila som ska skyddas, och det tyckte ni också. Det var ju ingen av er som sade emot när vi diskuterade den frågan, men sedan har det inte hänt, därför att Försvarsmakten fungerar på ett annat sätt. Självklart måste vi ta ställning i varje enskilt fall. Detta var egentligen en fråga som ställde till mig, så är det fler frågor får hon gärna ställa dem också. 30 (KD) replik: När det gäller att skydda civila tycker jag att om det är så att övergångsregeringen, NTC, säger att man vill ha det stödet, då tycker jag att vi ska lyssna på det. har jag inte hört att det är det man har begärt för tillfället, men är också lite hit och dit. I är det hemskt att vi har övervakningsutrustning, och i nästa stund ska vi använda övervakningsutrustningen. Övervakningsutrustning kan ju användas till något positivt eller hur och då kan man inte bara säga att övervakningsutrustning till är dåligt, men är det helt plötsligt bra. Vi måste alltså bestämma oss för när vi ska använda övervakningsutrustningen och det man kan bidra med med flygplanen. Jag tycker att man ska göra det. Om NTC begär det tycker jag att vi ska ställa upp med de resurserna. Jag har dock inte hört någon sådan förfrågan. Jag tycker att det är väldigt märkligt att ändå inte vill lyssna på det övergångsrådet nu begär, om man nu vill att vi ska fortsätta med en insats för att läget ska stabiliseras. Vi vet att det finns Gaddafitrupper kvar. Vi vet att säkerhetsläget är väldigt osäkert. Vi vet att Gaddafi säkert kan ställa till med väldigt mycket otäcka saker om vi skulle dra oss tillbaka. Varför vill inte lyssna till NTC och gå med på dess begäran om en fortsatt militär insats? 31 (MP) replik: Övervakningsutrustning kan användas på väldigt många olika sätt. Om övervakningsutrustningen används för att skydda människor är det en sak; när den används för att stoppa människor och kanske utsätta dem för en ännu större fara därefter är det någonting helt annat. Det är väldigt stor skillnad mellan övervakningsutrustning i svenska JAS-plan och övervakningsutrustning i Gaddafis händer. Vi lyssnar gärna på NTC och övergångsrådet självklart gör vi det. Men det vi säger är att det är en annan situation på marken . Det behöver inte vara så många länder kvar. Det är inte så att NTC har begärt att just ska vara det land som är kvar, utan NTC vill att Nato ska vara kvar oberoende av vem det är som är kvar. I går hade vi Försvarsmakten på besök, och de säger att i av de insatser som har lett till resultat har spaningen utförts av de svenska planen, så insats har naturligtvis gjort skillnad. Men om det nu är en mycket förändrad situation där Gaddafi inte alls har så stor makt längre och det är väldigt få områden där det fortfarande pågår strider kan det knappast vara så att vi behöver ha så många plan kvar. Övriga har ju gjorts av någon annan. 32 (KD) replik: Jag blir inte riktigt klok på hur egentligen ser på situationen. Ni säger att visst ska vi lyssna på NTC och vad de vill ha, men varför ska delta? Man måste ju först bestämma sig för om man tycker att det är okej att lyssna på NTC och om vi ska göra en insats. Min och syn är att det är bra att finns med. är en demokrati. Vi tror på mänskliga rättigheter, och det är viktigt att vi finns med för att också kunna påverka framtiden i . Det ger oss en kredibilitet och en möjlighet till större inflytande i framtid. Det är någonting som ni har efterfrågat i tidigare replikinlägg: Varför har vi inte varit med och försökt agera internt i ? Vi vet att ingen kan gå in och göra ett militärt angrepp på som det var tidigare. Däremot kan vi nu försöka göra saker i de mänskliga rättigheternas och demokratins namn och när det gäller uppbyggnad av . Jag tror att det är viktigt att vi finns med hela vägen i det stödarbete och uppbyggnadsarbete som förestår. Min förhoppning är att den svenska insatsen och våra militära insatser har gjort skillnad, precis som själv sade. Vi har gjort skillnad, och vi vill vara med och fortsätta göra skillnad även framöver, så jag tycker att är svaret skyldig när det gäller civilbefolkningen i som fortsatt vill ha ett militärt stöd för att skapa trygghet och stabilitet. För att kunna göra alla de här humanitära insatserna krävs också att det finns säkerhet och trygghet på marken, och där vill vi bidra med den här militära insatsen. 33 (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation. I samband med att beslutade att förlänga Libyeninsatsen ställde jag frågan: Är denna insats början till något som kommer att dra ut genom ytterligare förlängningar framgent? Jag kan konstatera att svaret på denna fråga var ja eftersom regeringen tillsammans med Socialdemokraterna nu vill fortsätta det svenska deltagandet i kriget genom att ytterligare förlänga insatsen . ursprungliga ställningstagande har inte förändrats. påpekade jag att vi är kritiska till det svenska deltagandet i insatsen av flera skäl. Vi är visserligen inte principiellt avvisande till att delta i militära operationer utomlands, men detta betyder inte att det är självklart att måste delta i alla typer av internationella krigsoperationer. Vår inställning bygger på att ett svenskt deltagande förutsätter ett tydligt uttalat syfte med operationen, över hur den kan förväntas pågå och hur omfattande den ska vara. Så är inte fallet med denna operation, vilket vi åter här och kan konstatera. anslog man till att förlänga insatsen. anslår man ytterligare . Kostnaden bedömer regeringen ska kunna tas inom ramen för anslagsområdet. Den totala kostnaden för Libyeninsatsen bedömer man till . Som jag påpekade tas pengarna från andra delar av försvaret, vilket redan nu går på knä och knappast kan uppfylla kravet om att försvara vårt eget territorium. När de tidigare betänkandena skulle behandlas varnade för att det fanns risk för att flera av de andra länder som deltar i operationen successivt skulle vidta alltmer långtgående åtgärder i kriget. Vi har fått se konkreta bevis på just detta. Natotrupper har varit på marken för att leda rebellerna. Man har haft specialförband inne i för att söka efter Gaddafi, och trots FN:s vapenembargo har man försett rebellerna med vapen. Vi har tidigare varnat för den osäkerhet som finns angående vilka vi verkligen stöder i denna konflikt och utfallet av densamma. , lektor vid , skriver i en debattartikel i att i princip varje steg i det pågående inbördeskriget har missförståtts, och profetior med ytterst dålig träffsäkerhet har förkunnats i alla riktningar. Han skriver: Det är alldeles uppenbart att den västerländska expertkåren inte besitter i närheten av den kunskap som krävs för att förstå libysk politik. Detta innebär att vi även bör granska utvecklingen med stor ödmjukhet. Vad vet vi egentligen om det nationella övergångsrådets ledning och intressen? Vi betvivlar inte att det finns goda intentioner hos en del av dem som deltar i upproret, men olyckligtvis finns det en hel del som talar för att rebellsidan inte kommer att bli basen för en friare och mer demokratisk utveckling i . är ett klansamhälle, och vad rebellerna verkligen vill se för utveckling annat än att få bort Gaddafi är det ingen som vet. Dessutom har en del av rebellerna tydliga al-Qaida-kopplingar. Vi har också fått se konkreta bevis på hur rebellsidan begått övergrepp på civila. Man har förstört egendom, bränt ned hus och plundrat sjukhus, hem och butiker samt misshandlat personer anklagade för att ha stött regeringsstyrkorna. Man har även utbildat och använt barnsoldater i kriget. Observationer av detta slag har gjorts under hela den tid konflikten har pågått, vilket vi har påpekat. Det handlar inte om att förringa Gaddafis våld mot de egna, utan det handlar också, precis som har sagts här i talarstolen, om att lyfta fram det våld som rebellsidan stått för men som ofta tystas ned. varnar också i sin debattartikel för att situationen i kan utvecklas till ett eskalerande kaos och stambaserat inbördeskrig. Det vilar således ett tungt ansvar på den Natoledda koalitionen och de som förespråkar deltagandet i kriget i . Riskerna att världen får se ett nytt eller är överhängande, och då har aktivt bidragit till detta. Vår inställning är fortfarande att under rådande omständigheter inte bör delta i de militära operationerna i och att resurser i stället bör läggas på det som vi är bra på, humanitära insatser på plats för att hjälpa dem som flytt sedan oroligheterna inleddes. I detta anförande instämde och (båda SD). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 8 §.) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 8 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU43 Rättelser i vissa lagar Kammaren biföll utskottets förslag. UFöU1 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella militära insatsen i 1. utskottet 2. res. 1 (MP) 3. res. 2 (SD) 4. res. 3 (V) Förberedande votering 1: 17 för res. 2 15 för res. 3 236 avstod 81 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 22 för res. 1 17 för res. 2 229 avstod 81 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 216 för utskottet 22 för res. 1 31 avstod 80 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 81 S, 89 M, 20 FP, 14 C, 12 KD För res. 1: 22 MP Avstod: 17 SD, 14 V Frånvarande: 31 S, 18 M, 3 MP, 4 FP, 9 C, 3 SD, 5 V, 7 KD Anmäldes och bordlades Skrivelse 2011/12:9 om statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning 10 § Beslut om förlängd motionstid Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för propositionerna 2010/11:165 och 166 som denna dag hänvisats till skatteutskottet skulle förlängas till . 11 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till ajourneringen och av tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut.