prot · GY0980 · 2011-03-31 00:00:00 — Det tror jag att alla partier också kan hjälpa till med. Inte minst måste våra Europaparlamentariker ta initiativ för att förklara för kommissionen hur det här hänger ihop. Menar kommissionen att det finns ett problem med regelverket är det regelverket som ska ändras, och det kan kommissionen ta initiativ till. Vi ska naturligtvis samarbeta med , , och som också befinner sig i en sådan här process. Det kan inte vara rimligt att länder som har ett rikt föreningsliv ska tvingas införa momsregler som ger orimliga konsekvenser i termer av kostnader och byråkrati. 54 (KD): Jag har en fråga som riktar sig till statsrådet . Kristna Råd har skickat ett öppet brev till regeringen om de utförsäkrades situation. I brevet betonas att den sjukförsäkringsreform som har genomförts har lovvärda syften att ingen ska bli kvar i sjukskrivning eller arbetslöshet längre än vad som är nödvändigt och att den som i någon mån kan arbeta inte ska ställas utanför arbetsmarknaden eller förtidspensioneras. Trots reformens goda syften pekar nu diakoner och andra socialt engagerade människor runt om i landet på att människor nu söker sig till landets kyrkor för att få hjälp till det mest nödvändiga för att klara livhanken. Det är människor som har hamnat mellan stolarna i det nya sjukförsäkringssystemet. Själv fick jag förmånen att träffa biskop och stiftets diakoner i . Nästan 6 000 namnunderskrifter lämnades över till oss riksdagsledamöter. Min fråga till är: Hur tänker man komma till rätta med de människor som har hamnat mellan stolarna? Vad ska vi ge för besked till biskopen i ? 55 Statsrådet (M): Jag satt personligen med ärkebiskopen och presidiet i Kristna Råd och har ett rundabordssamtal inbokat här i med i huvudsak samma personer. Jag säger till dig som jag sade till dem: Jag är fylld av respekt för kyrkans engagemang i den här frågan utan några men och reservationer. Jag har sett det tidigare i arbeten av social karaktär att det finns ett otroligt stort behov av ideella krafter som också påminner om vårt medmänskliga ansvar. Jag tycker att det är bra att kyrkan inser att vi har gjort nödvändiga saker. De pekar också på brister som de tycker att vi bör rätta till. Somliga brister har vi själva sett; andra brister delar jag inte uppfattningen om. För mig är det viktigt att vi inser att vi har olika roller. Vi har möjligen gemensamma uppfattningar i många stycken, men vi har olika roller. Den offentliga, lagbundna sociala omsorgen har till betydande del restriktioner i termer av lagstiftning och regler, medan den ideella sektorn inklusive kyrkan kan ha mycket större frihetsgrader. Det är viktigt att se dessa skillnader när man angriper det. Det förhindrar inte att vi nu kommer att återkomma med justeringar i sjukförsäkringsreformen. 56 (KD): Tack för svaret från statsrådet! Jag skulle ändå vilja att statsrådet utvecklar ytterligare hur man tänker gå vidare med frågan. Hur hanterar man brevet från Kristna Råd? Det vill man ha besked om i . Mitt eget parti har, som statsrådet väl vet, också kommit med en egen rapport där vi kommit fram till fem olika saker där man behöver åtgärda sjukförsäkringen. Våra slutsatser är väl i paritet med det som Kristna Råd har kommit fram till. Hur kommer statsrådet att hantera de här uppgifterna? När kommer dessa människor att få besked, särskilt de som är i en akut situation? 57 Statsrådet (M): Jag skrev ett minst lika fylligt svar på brevet från Kristna Råd. Det brevet är för långt för att läsas upp här i talarstolen, men det finns naturligtvis diariefört på . Jag försöker besvara de frågor de ställer och resonera kring de olika uppdrag som vi har. När det gäller själva översynen som vi deklarerade kommer vi att återkomma denna vår med regeringens samlade analys och med våra förslag till vissa justeringar. 58 (C): Min fråga går till arbetsmarknadsminister . Alliansen gick 2006 till val på arbetslinjen. Vi skulle framföra arbetslinjen i all vår politik. Alla skulle vara med och bidra efter egen förmåga. Jag och blir bekymrade över det ökade antalet ungdomar som finns i aktivitetsersättningen. Min fråga till statsrådet är: Hur tänker regeringen och hjälpa till för att öppna upp även för ungdomar med aktivitetsersättning? Finns det någonting som kan göras så att dessa ungdomar kan få en plats på arbetsmarknaden efter egen förmåga? 59 Arbetsmarknadsminister (M): Ungdomar med funktionsnedsättning är statsrådet ansvarsområde, men jag tror att vi kan göra mycket tillsammans. Det jag tror är allra viktigast är att alla ungdomar får en chans i skolan väldigt . satsar regeringen på att ge alla barn och unga, med eller utan funktionshinder, bättre förutsättningar att möta en framtid. Vi genomför också senare något som vi kallar för lärlingsprovanställningar som ska vara en brygga från skolan in i arbetslivet med ett rejält utbildningsinnehåll. Vi genomför också andra satsningar för ungdomar. Det är viktigt att alla ungdomar och framför allt de med funktionsnedsättningar får adekvat hjälp så att de kommer in på arbetsmarknaden. Där kan vi hjälpas åt mycket mer över gränserna mellan de olika områdena. 60 (C): Tack så hemskt mycket för svaret! Jag vet att den här frågan är viktig för ministern, och jag vet att du avsatt en hel del tid till att tänka och klura på dessa frågor. Jag skulle ändå vilja fråga ministern om fler nischade arbetsförmedlingar. Vad tror du om en sådan idé? Vad tycker du om ett sådant förslag där Arbetsförmedlingen riktar sig till speciella grupper i samhället? De behöver kanske inte alltid vara i statlig regi. Vad tycker ministern om fler nischade arbetsförmedlingar som ett förslag? 61 Arbetsmarknadsminister (M): För regeringen är det jätteviktigt att alla som är arbetslösa verkligen får chansen att komma tillbaka till jobb. Jag tror att det behövs väldigt många olika aktörer. Arbetsförmedlingen gör ett mycket bra arbete, men det behövs också hjälp av andra aktörer. antog en lagstiftning om detta , lagen om valfrihetssystem. Tanken är nu att Arbetsförmedlingen ska jobba mer med den så att människor ska kunna välja lite mer vem som kan hjälpa just dem med deras behov så att de kommer i jobb. Vi behöver alltså mer av mångfald, inte mindre. Det är mitt besked. 62 HANS (M): Min fråga riktar sig till handelsminister . De rörelser som sker i är historiska. Människor som har levt under förtryck sliter sig loss med än så länge blandade resultat. För del är engagemanget i just nu särskilt aktuellt, men när envåldsregimen har lämnat scenen tar förhoppningsvis en ny fas vid och en bättre ordning kan byggas upp. Då tenderar ofta omvärldens blickar att vändas åt ett annat håll, vilket den avtagande rapporteringen från och bekräftar. Därför undrar jag vilken roll handelsministern ser att kan spela för att i dessa länder stärka demokratiprocessen och övergången till modern marknadsekonomi. 63 Statsrådet (M): Tack för en väldigt viktig fråga, ! exporterar till väldigt många länder i världen . Inte minst viktigt är det att ha handel med svåra länder. Sedan vill jag vara den första att säga att vi naturligtvis inte ska handla med allt och alla överallt. Vi ska alltid följa FN:s sanktioner, EU:s sanktioner och vapenembargon. För produkter som bara får föras ut under specifik lagstiftning följer vi det regelverket också. Det är ändå viktigt att finnas på svåra marknader, därför att vi kan öka dialogen. Vi skapar kontakter. Vi överför svenska värderingar med våra företag. Då blir det bättre ställt med mänskliga rättigheter. Vi jobbar mot korruption och tar miljöhänsyn. Arbetstagarens rättigheter på arbetsplatsen blir synliga. Över huvud taget ser man att det finns en friare värld som är möjlig. 64 HANS (M): Jag tackar så mycket för svaret och instämmer i vikten av att med ett civiliserat uppträdande också kunna sprida värderingar. höjs just nu vissa röster för att ska sätta tryck på de länder som ännu inte har kommit så långt i sin frigörelseprocess. Handelsbojkotter och minskade kontakter med makthavarna i de länderna skulle då vara redskapen för att påskynda en sådan utveckling. Det vore i så fall ett trendbrott mot den hållning som har haft alltsedan föll . Ser handelsministern att det finns något som helst fog för handelsbojkotter och att de skulle hjälpa dessa länder att snabbare nå fram till demokrati och marknadsekonomi? 65 Statsrådet (M): Jag vill börja med att säga att de sanktioner som EU har infört mot , de beslut som vi har tagit och det beslut som förhoppningsvis avser att ta med väldigt stor majoritet står jag naturligtvis tydligt bakom. Det kan finnas svåra situationer där det är aktuellt med sanktioner och bojkott. är ett sådant fall just . Vi ska också vara väldigt tydliga med att i den här regionen fråga oss generellt: Vad är det som händer? Människor har faktiskt börjat ställa krav på reformer. De vill ha ökad frihet. De har möjlighet att demonstrera och samlas. Och de har möjlighet därför att svenska och västerländska företag har funnits i den här regionen. är ett tydligt exempel, ABB ett annat, på en närvaro som möjliggjort att det nu finns teknik och verktyg för att människor faktiskt kan komma samman och göra sin röst hörd. Det hade aldrig varit möjligt utan handel med våra länder. Snarare ska man ställa sig frågan: Vad är motsatsen? Är det bojkott, isolering och att vända dessa människor på marken ryggen när det är ett sådant stort förtryck? Jag tror inte det. 66 (MP): har vi fått lite olika besked från de borgerliga partierna om hur de vill ha det med dieselskatten framöver. Först slog regeringen fast att det var viktigt att behålla den skatteskillnad vi har mellan de olika miljöklasserna, eftersom den smutsiga dieseln innebär mycket större hälsorisker för dem som utsätts för avgaserna. Sedan kom skatteutskottets borgerliga ledamöter fram till att man inte ville behålla den skatteskillnaden. Efter det kom de borgerliga ledamöterna i miljö- och jordbruksutskottet på att det skulle man nog visst göra. Det här kan ju verka lite förvirrande för en vanlig enkel oppositionspolitiker. Jag skulle därför vilja fråga finansministern om regeringens ställningstagande är lika förvirrat eller om man står kvar vid det tidigare ställningstagandet att man inte vill öppna upp för mer smutsig diesel. 67 Finansminister (M): Tyvärr beror nog förvirringen i frågan på att det finns en grundläggande svårighet. Vår utgångspunkt måste vara att vi beskattar bränslet utifrån koldioxideffekter. Vad har det för effekter optimalt och vad har det för effekter i termer av uppvärmning? Då spelar det naturligtvis roll hur dieseln är tillverkad. Är det så att vi till exempel har en teknik som använder naturgas för att framställa syntetisk diesel och den har samma effekt på klimatet som annan diesel bör den beskattas som annan diesel. Vår enda möjlighet att kringgå det regelverk vi har i EU skulle vara att begära att detta betraktas som ett pilotprojekt. En teknik som har varit känd är komplicerad att argumentera hem som pilotprojekt. Av den anledningen följer vi regelverket. Vi följer detta noggrant. Den situation vi har är att naturgasbaserad diesel har ungefär samma klimateffekter som annan diesel. 68 (MP): Min förvirring blir ännu större, för nu börjar finansministern prata om syntetiska drivmedel från naturgas, som också är en väldigt intressant diskussion, men jag pratade om de olika miljöklasser vi har för så kallad miljöklass 1-diesel och så kallad Europadiesel. Här handlar det inte framför allt om klimateffekter utan det handlar om hälsoeffekter. Det är också någonting man behöver ta hänsyn till, att människor som till exempel har astma eller riskerar att utveckla astma, gamla, sjuka och unga i större utsträckning blir sjuka om man öppnar upp för Europadiesel. Det är det som skatteutskottets borgerliga ledamöter har tagit ställning för. Jag blir bekymrad över den utvecklingen, för den fordonspark vi har i är ännu inte redo för att hantera de ökade utsläppen av partiklar. Därför tycker jag att det vore väldigt olyckligt om man , med hänvisning till att vi kommer att ha bättre rening, skulle ta bort den skatteskillnad som vi har av hälsoskäl. Jag hoppas att finansministern i sitt andra inlägg kan skingra min förvirring. 69 Finansminister (M): Låt mig då påpeka att även i den diskussion som jag eller veckor ska ha i med anledning av en interpellation om den naturgasbaserade syntetiska dieseln finns det en hälsodimension. Vi vet att när den används i till exempel gruvindustrin har den upplevts som mindre hälsobesvärande för dem som arbetar i gruvorna än traditionell diesel. Därav denna koppling. Den övriga översynen av dieselfrågorna ska vi återkomma till i närtid. Vi har en vårproposition . Då ska vi återkomma med en bredare diskussion kring ett antal av de här miljöfrågorna och miljöbränslefrågorna. Jag återkommer i det sammanhanget. 70 (S): Jag har en fråga till arbetsmarknadsministern. Den handlar om en proposition som har varit aviserad när det gäller förändringar i studieledighetslag och annat. Förslaget, som sändes på en lagrådsremiss , har mött väldigt mycket kritik från arbetsmarknadens parter, kanske framför allt från de fackliga organisationerna. Inriktningen var att man ville göra stora förändringar i ledighetslagstiftningen när det gäller den enskilde, till förmån för arbetsgivaren som skulle få förbättringar. Det här är naturligtvis ett krav på regelförenklingar som har levererat. Min fråga till ministern är: Har ministern för avsikt att lägga fram den propositionen eller inte? Den var aviserad till men har inte levererats. 71 Arbetsmarknadsminister (M): Den propositionen handlar just om att göra regelförenklingar. Av det skälet att det var den tidigare arbetsmarknadsministern som lämnade in lagrådsremissen har jag också fått tillfälle att analysera remissvar och annat. Propositionen har blivit fördröjd därför att jag själv tycker att det är otroligt viktigt att detta görs på ett bra sätt. Det kommer att komma en proposition men jag kan inte säga exakt när. 72 (S): Det är inte så att jag längtar efter propositionen på det sättet. Jag hoppas, om en proposition läggs fram, att ministern tar till sig en del av den kraftiga kritik som har förevarit, framför allt som svar på lagrådsremissen. Det handlar om att det just kommer att bli svårare för den enskilde att få ledigt för studier och det kommer naturligtvis att påverka också arbetsmarknaden i den här delen. En annan sak som det här pekar på är att en viktig del på den svenska arbetsmarknaden, som både ministern och jag värnar om, den så kallade svenska modellen, är att ha välutbildad arbetskraft. Då tänker jag framför allt på de fackliga utbildningarna, där man när man är anställd på en arbetsplats ges möjlighet att vara tjänstledig för fackliga studier. Det har faktiskt kringskurits i det förslag som har redovisats. Då undrar jag: Har ministern för avsikt att göra förändringar i detta när det gäller den kommande propositionen? 73 Arbetsmarknadsminister (M): Det är viktigt att ledighetsreglerna är balanserade så att de kan avväga både arbetsgivarens och arbetstagarens krav. Det är också så att remissinstanserna i huvudsak var positiva till flera av de här förändringarna. Men på just de punkter där det rådde olika uppfattningar har jag tittat lite närmare av det skälet. Jag har också tagit i beaktande frågan kring den fackliga utbildningen. Det är viktigt, tycker jag också, att ha en bra grund att stå på. Det är ju grunden i den svenska modellen att både arbetstagare och arbetsgivare har goda kunskaper för att kunna hävda sina respektive rättigheter. 74 (S): Överskuldsatt många tänker säkert på tv-programmet om överkonsumtion av lyxprylar och slarv med ekonomin. Faktum är dock att en stor majoritet av överskuldsatta råkat ut för livet, människor som blivit arbetslösa, sjuka, separerat eller haft dödsfall i familjen, sådant som kan hända oss alla. fattar vi beslut om lagen om bättre möjlighet till skuldsanering. Men med regeringens förslag blir det inte så mycket bättre dels eftersom regeringen plockat upp väldigt få förslag, dels för att det kom en vägledande dom från som gör att ännu färre kommer i fråga för skuldsanering och möjligheter att komma ut ur det utanförskap som överskuldsättningen innebär. Varför anser och regeringen att det räcker med detta tunna lagförslag, som enligt HD-domen innebär att förslaget i princip blir verkningslöst och att färre får möjlighet till skuldsanering? 75 Finansminister (M): Regeringen har haft en utredning i frågan om skuldavskrivning. Den har haft flera olika delar. En del är att vi har sett skäl att se över hur svensk konkurslagstiftning förhåller sig till företagares skuld. Vi vet att återvändande företagare är en central sysselsättningsskapande kraft, och där har vi gjort förändringar. En del är att man av mer socialpolitiska motiv ville vidga möjligheterna till skuldavskrivning. Där har vi sagt att frågan behöver beredas vidare därför att det under en akut kris har varit centralt att göra det som är absolut nödvändigt ur jobbhänseende. Svårigheten med avvägning kring skuldavskrivning ligger i att det påverkar vilken tillgång människor har till normal låneverksamhet. Ger man breda möjligheter till skuldavskrivning utestänger man många människor från att ta normala krediter på banker. Risken med detta är helt enkelt att många människor som kanske har en betalningsanmärkning eller en svag ekonomisk situation i praktiken utestängs från det normala kreditsystemet och endast har möjligheter att ta mer besvärliga krediter. Jag kan ha stor respekt för utgångspunkten, men det behövs fortsatta avvägningar i den här frågan. 76 (S): Låt mig börja med att säga att den som är överskuldsatt inte kommer i fråga för lån över huvud taget i alla fall. För oss socialdemokrater handlar det om att hjälpa människor att kunna ta ansvar och komma tillbaka till ett värdigt liv. Enligt riksdagsledamoten och utredaren finns det bland de övriga allianspartierna i ett brett stöd för en förändring av den här lagstiftningen, men och bromsar. Vad hände med att minska utanförskapet, ? I vårt förslag lyfte vi särskilt fram barns och ungas situation. Det är nämligen så att fattigdom går i arv. Med det förslag som vi har lagt fram skulle fler få möjlighet att komma tillbaka till ett liv där det lönar sig att arbeta, ja, rent av lönar sig att leva. Ohälsan är stor bland dem som är överskuldsatta. Många mår så dåligt att de tar sitt eget liv. Varför motsätter sig moderater och regeringen detta förslag? Hur kan det komma sig att anser att hans egen utredare har så fel? 77 Finansminister (M): Vår utgångspunkt är att vi ska ha ett bra välfärdssamhälle för alla, med goda möjligheter till ett värdigt liv för alla människor. Det bygger på enskilt ansvarstagande med även ett ansvarstagande från samhällets sida. Vår utgångspunkt är att den viktigaste försvarslinjen mot social utsatthet är arbete. Då måste alla åtgärder som bidrar till att människor är i arbete stå överst på agendan. Sedan måste vi också bekämpa social utsatthet. Vi har i varje budgetproposition återkommit med förslag. senast rörde det sig om den särskilda barndelen i bostadsbidraget, i budgetpropositionen om flerbarnstillägget, i budgetpropositionen om bostadstillägget för förtidspensionärer och i budgetpropositionen om bostadstillägget för vanliga pensionärer. Det finns säkert skäl att överväga vilka åtgärder som bäst underlättar för människor i social utsatthet. Vår bedömning har varit att det krävs ytterligare överväganden innan man kan gå fram med förändringar av skuldsaneringslagen just därför att vi annars begränsar för människor med ekonomisk utsatthet tillgång till normal bankverksamhet. Det är en självklarhet att den avvägningen kan göras på olika sätt, men det är också självklart att det är en komplicerad avvägning. Kapitaltäckningskravet för svenska banker 78 (M): lyckades klara den stora internationella finanskrisen väl genom ett lyckat arbete av regeringen, då främst finansministern och hans team. börjar ramverket för de finansiella institutionerna att byggas upp inom EU. För bankerna blir 3-reglerna viktiga för att förstärka det egna kapitalet och likviditeten. Våra banker har repat sig väl, gudskelov, och befinner sig redan nu med en kapitaltäckning på som krävs enligt 3. I har man nu ytterligare ökat kapitaltäckningskravet för bankerna över 3-nivån för att kunna klara nästa kris som kommer. Min fråga till finansministern är: Finns det några planer på att i öka kapitaltäckningskraven för bankerna mer än vad som anges i 3-överenskommelsen? 79 Finansminister (M): 3-reglerna är minimiregler. Det är en tolkning av vad vi bland annat ska betrakta som systemviktiga banker. Vårt bekymmer är att vi i praktiken bara har, åtminstone bland storbanker, systemviktiga banker. Det finns inte någon av de fyra stora bankerna som kan tillåtas gå i konkurs, utan de kommer att landa i den offentliga ekonomin. Vi har en osedvanligt stor banksektor. Den har en mycket bred exponering utanför vårt land, framför allt i den riskfyllda verksamhet som man har haft i . I den typen av situation med ett stort bankväsen med en riskfylld inriktning är det naturligt att länder som har den här problematiken det gäller , , , överväger vad som behöver göras för att skapa särskild trygghet i banksystemet. Det är just därför som den typen av länder, som vi ju tillhör, måste överväga att gå utöver det som gäller enligt 3. Det finns starka skäl för oss att överväga att gå fram tidigare eftersom vi har en situation med mycket stark tillväxt . 80 (M): Jag får tacka finansministern för svaret. Det är viktigt att vi gör allt för att det finansiella systemet i ska klara sig när nästa finanskris kommer. Vi vet inte när den kommer, bara att den kommer , då ska vi vara beredda. Det var ett bra svar från finansministern. 81 Finansminister (M): Jag tackar frågeställaren. 82 (S): Kärnbränsle, utanbrytning, kärnavfall är en mycket farlig verksamhet. Ingen kan väl gå oberörd efter det som händer i för tillfället. har granskat gruva, Rössinggruvan, i och kommit fram till att lokalbefolkningar rapporterar om cancer, ohälsa, luftvägsproblem och så vidare. Det här är människor som tar upp vår kärnkraft. Kärnavfallet innebär så stora åtaganden att det knappt är greppbart. har vi forskat på vilket sätt vi ska förvara det här kärnavfallet. Än kan inte ens Svensk Kärnbränslehantering svara på frågan om kopparkorrosionen utan hänvisar till att KTH-forskare inte tror att det är så farligt. Det handlar om förvaring av radioaktivt avfall . Min fråga till miljöminister är: När är du beredd att ompröva ditt ställningstagande för ny kärnkraft i ? 83 Miljöminister (C): tar sig tid att berätta om kärnkraftens problem. Man kan möjligen tycka att det är hög tid för det parti som var det främsta att bygga ut kärnkraften i . Det var ju socialdemokratin som började utbyggnaden en gång , startade reaktorerna i full skala , försvarade dem stenhårt. De sade att det var nödvändigt för industrin. Jag tycker att det är argument som är värda att betänka nu när säger att man borde ha tänkt för länge sedan på avfallsproblemet. Jo, vi var några som brukade påpeka det . är det bekvämt att säga: Vad ska miljöministern göra åt detta problem? Jo, det hade varit bra att tänka efter före. Vad vi nu gör är att på riktigt minska beroendet av kärnkraft genom att bygga ut förnybar energi. Men jag erkänner att det är bra att hålla fler problem i huvudet . Det finns ett klimatproblem att lösa också, och då behövs kärnkraften under en övergångstid. 84 (S): Jag tycker att miljöministern dagtingar en del med sitt eget samvete i den här frågan. Det är miljöministern som har sett till att vi kommer att bygga ny kärnkraft i , tio nya reaktorer. Det var , och som tillsammans stängde . Det var ett klokt beslut, och vi klarade av det. Genom energieffektiviseringar och satsningen i förnybart klarade vi av att ha en fungerande elförsörjning. Jag tycker att det var ett klokt beslut. Jag är mycket glad över att vi socialdemokrater fortsätter att ta kloka beslut.