prot · GY0973 · 2011-03-16 00:00:00 — Det kommer domstolen därefter att göra. 55 (V) replik: Jag har hört tal här från talarstolen och har naturligtvis respekt för hans åsikter. Men i det här sammanhanget vill jag säga att jag ställer mig bakom det som och här förut har sagt. Jag kan tycka att det blir lite konstigt att tala om bötesbelopp ingen vet egentligen vad det blir. Jag tror att vi kan lita på . Även vi har haft kontakter med departementet om detta, men man kan inte ge ett svar. , du säger att kommissionen inte har kommit med något besked. Det tycker inte jag spelar roll i sammanhanget. Ni visste ju att de skulle komma med besked. Att trixa med datum och sådant blir bara löjligt, tycker jag. I retoriken före valet spelade de här pengarna inte någon roll. Det var den personliga integriteten man ville skydda; så lät det. Ministern var själv ute och talade om detta, så det är inget konstigt. Hade man från sida då varit ansvarsfull skulle det nu vara fritt fram att tala om att vi inte, som ni säger, ska slarva med skattebetalarnas pengar. Att införa det här direktivet, , kostar mycket mer än ni säger i propositionen. 56 (C) replik: Jag kan berätta för att jag satt med i den utredning som utredde hur direktivet ska implementeras i svensk lagstiftning. hade också en representant i utredningen. Vi försökte få svar från bolagen om hur mycket det skulle kosta. Men de ville inte svara på den frågan. De menade att det var en konkurrensnackdel att lämna uppgifter som andra bolag därmed får reda på. Därför är det som står i utredningen om kostnaderna en ren uppskattning dessutom i ett väldigt brett spann. har bolagen valt att precisera sig, som de säger. Men det är inte uppgifter som har kunnat kontrolleras. Jag vill å det bestämdaste säga att har sagt precis samma sak både före och efter valet i frågan. Gång på gång har vi sagt att vi tycker att datalagringsdirektivet är fel. Det var fel att anta det. Vi borde riva upp det beslutet eller åtminstone göra det frivilligt för medlemsstaterna att genomföra detta. Vi har också, till skillnad från , sagt att står bakom att är medlem i EU. Så länge vi är medlemmar i måste vi följa de gemensamma regler som finns. Vi har själva varit med och fattat beslut om de reglerna. Därför har vi inte rätt att säga: Men den här gången väljer vi att bryta mot reglerna. Vi har alltså en skyldighet att implementera direktivet. Hur dåligt det än är måste vi göra det. Det är där vi står. Antingen följer vi således de demokratiska spelreglerna eller också väljer vi att inte göra det. Väljer vi att inte göra det säger vi att vi skickar en faktura till svenska folket på . Summan är inte exakt en sådan finns inte men utifrån den praxis som finns kan man räkna fram nämnda summa. Jag tycker inte att man ska handskas med medborgarnas pengar på det sättet. 57 (V) replik: Jag hävdar igen att vi har vänt oss till utredningstjänsten och tidigare också till departementet, men ingen har kunnat tala om vad det här kommer att kosta i form av de bötesbelopp som det talas om. Visst, vi ska ta ansvar för skattebetalarnas pengar. Men ska det gälla i ett läge ska det gälla i alla lägen. Det är väl vad som kan sägas. Det talas här om en skyldighet. Visst är det så. Men i varenda debatt är det samma tugg om vad har tyckt. Vi gillar inte EU, men vi finner oss i demokratiskt fattade beslut och jobbar naturligtvis efter dem. Men fortfarande menar vi att det förslag som ni själva sade nej till inte genomgått så stora förändringar jämfört med vad som ligger på bord. Ni har haft stora möjligheter att göra förändringar eftersom ni är i regeringsställning. 58 (FP) replik: Jag vill göra alla som lyssnar på och som deltar i debatten uppmärksamma på att det hela återigen blir väldigt märkligt. Först går det enligt för långsamt. Sedan går det för fort två oförenliga åsikter. Det är helt rimligt att försöka vända på varje sten och att se till att detta direktiv genomförs på ett sätt som är så lite integritetskränkande som bara är möjligt som det svarar mot reella behov. Tiden för lagringen är en sådan sak, menar jag. Vi har tittat på de länder som har försökt göra något. Författningsdomstolen i de länderna har sagt att det gjorda försöket, till exempel i , är mindre lyckat. Vi har lyssnat på Lagrådet. De har sagt att vårt förslag är lyckat. Underkänner bedömningen som gjorts av Lagrådet som är det närmaste en författningsdomstol som vi har i ? På vilken grund har Lagrådet i så fall fel? Och menar att alla statliga regleringar av privat affärsverksamhet för att skydda människor från att bli utsatta för brott är av ondo? Det är i så fall en ganska ny ståndpunkt från som annars, har jag förstått, gärna ser en hel del statliga regleringar. Det är bara att titta på patientregisterlagstiftningen, på regler om bokföring och på personallagar och hur mycket annat som helst där rimligen tycker att privat verksamhet ska regleras. Människors beteende handlar det också om. Det ska arkiveras och sparas för att kontrollera om något fel skett. Är detta på något vis av ondo, eller ska allt beträffande telefonföretag exempelvis vara totalt fritt? Ska det aldrig någonsin finnas något regelverk för att balansera frihet med ansvar och möjlighet att praktiskt bekämpa mycket grova brott? 59 (V) replik: frågar om allt det han räknat upp är av ondo. Det är nonsens! har vi en proposition där regeringen ålägger privata företag att samla in data om svenska medborgare. Jag hörde dig, , tidigare här i talarstolen tala enbart om grova brottslingar. Här handlar det inte om det, utan det handlar om en omfattande lagring av data om dem som aldrig begår brott. När det gäller datalagringen tycker jag att det ska komma till protokollet. Vi tycker, , att detta går för fort och att det tidigare dragits i långbänk. Med vår vilandeförklaring får ni en chans att i propositionen rätta till när det gäller integritetsbehovet. Från regeringsalliansen har ni ju sagt: Det här med pengar och bötesbelopp är inte så noga. Vi ska värna den personliga integriteten mer. Men förslaget skiljer sig i stort sett inte så mycket från hur det var förut. Vi vill ha en bra förklaring till det. 60 (FP) replik: Jag kan konstatera att vi har ett förslag, och det har behovsprövats, ändamålsprövats och proportionalitetsprövats. Lagrådet har godkänt förslaget. Trots det är , inte nöjda, utan detta ska bordläggas. Därför vill jag fråga: Om vi skulle ta bort något av det som här framkommit från representanter, skulle då godkänna förslaget? Svaret är nej. Ni skulle fortsätta vägra att införa detta som helst. Det kan åsamka de svenska skattebetalarna en kostnad på kanske 150 miljoner , men fick ni bestämma låt oss säga att ni skulle få egen majoritet skulle ni aldrig genomföra detta. Då skulle kostnaden sluta på någon miljard eller två, eller tre, eller tills ni har gått ut ur EU. Det är ju ert mål. Vi samarbetar i EU. Allt blir inte exakt som vi vill, men vi har en skyldighet att genomföra dessa förslag. Jag kan konstatera att detta förslag är prövat. När det gäller massregistrering och oskyldiga undrar jag: Menar att det är ett problem att alla företagare måste spara sina fakturor? Är det ett problem att människor måste ha kvar sina kvitton när de har deklarerat? Är det ett problem att vi har omfattande reglering av vägtrafiken? Det åker runt massor av oskyldiga människor på våra vägar som aldrig har begått något brott, men ändå ska de kunna kontrolleras i efterhand och på plats. Var är massövervakningen? Vi talar om arkiveringsregler för kontaktuppgifter , och det är uppgifter som sparas. 61 (V) replik: Det var lite mycket; jag vet inte om jag hinner svara på allt. Jag börjar med det sistnämnda, om att spara saker. Dessa företag har reducerat antalet uppgifter de sparar, vilket är ett gott tecken. blir det dock annat som ska sparas, och det är kanske inte bara det som har med brott att göra. Vi menar alltså att man också sparar så mycket annat. Jag har även hört i debatten att har tagit upp massövervakningen och datalagringen. Jag vill påminna om alla lagstiftningsärenden som vi har beslutat om . Vi har som har tittat på dessa lagförslag ur proportionalitetssynpunkt. De var i denna kommitté eniga, och det är ganska skrämmande att se. Frågorna man ska ställa sig först är: Finns det nödvändighet? Är detta effektivt? Är det värt det i förhållande till kränkningen av den personliga integriteten? Man kan alltså inte se alla dessa förslag som lagts fram och som är och kan vara integritetskränkande var för sig. Väg samman allihop! Det blir ganska många, och då menar vi att det är en massövervakning. 62 i (M) replik: är en mycket trevlig politiker, och en hederlig sådan. Hon säger sig värna den personliga integriteten, som väger tungt. Jag instämmer i detta, och det gör också alliansregeringen. Integritetsfrågorna är viktiga, och respekten för varje människas integritet är ett grundläggande värde i vår demokrati. Det är också anledningen till att det har tagit tid innan vi har fått detta lagstiftningsförslag på plats på bord. När alliansregeringen tillträdde var en av de viktigaste frågorna nämligen inte löst, det vill säga när de brottsbekämpande myndigheterna får tillgång till de uppgifter som finns lagrade. Den frågan löser vi , och den ligger på bord i ett annat lagstiftningsärende som kommer . Det är den viktigaste integritetsfrågan i detta avseende. Sedan måste man också alltid i ett integritetsperspektiv sätta den enskildes rätt till integritet i kommunikation och rätt till privatliv mot den rätt till integritet som brottsoffer har. Den flicka som har våldtagits har också rätt till sin integritet, och där har vi som lagstiftare en uppgift att upprätthålla. Därför är det viktigt att de brottsbekämpande myndigheterna har rätt verktyg för att arbeta effektivt med att bekämpa den grova och allvarliga brottsligheten. Jag har sagt det tidigare: Möjligheten att stoppa detta förslag eller förändra direktivet fanns faktiskt , då vi hade en socialdemokratisk regering där och ingick som regeringsunderlag för den justitieminister som drev på denna utveckling. Då agerade man ju inte. har vi detta lagstiftningsförslag inte av en slump utan för att vi har varit förpliktigade att förhålla oss till de regler EU ställer upp, det vill säga implementera de direktiv vi är förpliktigade att implementera. 63 (V) replik: från säger att de har varit totalt förhindrade från att förändra detta. Sitter man i regeringen har man naturligtvis, om man vill, möjlighet att förändra saker och ting i detta. Det är i princip bara upp till en själv. nämnde också hur vi agerade då. Jag kan tala om för att först och främst agerade för att stoppa det som var på gång, och i andra hand agerade vi för fullt för att förändra. Det är alltså svaret på din fråga, . Jag vet att är väldigt intresserad av de frågor som har med integritetsaspekter att göra. Håller med mig om att detta ärende specifikt kan mejslas ur ett annat? Då menar jag lagstiftningsärenden vi har tagit beslut om och som gäller den personliga integriteten. Det har hänt väldigt mycket på detta område utan att man har gjort en samlad bedömning innan man har kommit med ett förslag. Innan man kommer med ett förslag ska man naturligtvis ha ställt sig frågan om proportionalitetsprincipen. Det har kommit fram till. Där satt alla partier, och där var vi också eniga. 64 i (M) replik: I mitt anförande berättade jag om kritiken mot regeringen för att den är senfärdig med att införa detta datalagringsdirektiv i . Kritiken är berättigad; vi är sena. Detta är något som skulle ha varit implementerat . Denna försening är dock berättigad. Man har nämligen gjort en helhetsbedömning, och man har gjort en integritetsbedömning och en proportionalitetsbedömning av detta ärende samt sett frågan i ett vidare perspektiv bland annat med den fråga jag tog upp, det vill säga när de brottsbekämpande myndigheterna får hämta ut uppgifter. Vi tycker inte likadant. Vi tycker inte likadant i fråga om EU och den delen, och vi tycker inte likadant i denna fråga. Jag tycker att det finns skäl till att de brottsbekämpande myndigheterna får tillgång till viss information. Likväl: Bara för att man inte instämmer i någonting kan man inte missbruka den konstitutionella rätt som ges i regeringsformen 2:12, där det står att vi kan bordlägga ett ärende . Syftet med denna reglering är att hantera påtryckningar från främmande makt eller en tillfällig opinion i landet. Datalagringen har inte tillkommit av dessa skäl. Det är inte en tillfällig opinion i det här landet, och det är inte heller något nytt och hastigt uppkommet förslag. Detta har pågått , och diskussionen har funnits. Det har funnits möjlighet att föra debatten . Jag tycker faktiskt att det är smaklöst att missbruka den konstitutionella rätt som ges bara för att man inte accepterar majoritetens synpunkter. Det är nämligen obstruktion, och de som får betala notan är skattebetalarna med mångmiljonbelopp. 65 (V) replik: kom det in lite där på slutet att vi ska vara rädda om skattebetalarnas pengar eftersom det är 150 miljoner som står på spel trots att vi har fått det utrett att ingen vet vad det kommer att kosta. Jag vill återigen fråga: Hur hederligt är det att det innan valet inte var pengarna utan den personliga integriteten som betydde något, och när vi sedan får ett förslag på bordet direkt efter valet har ni inte kunnat göra så stora förändringar att de tillmötesgår det som kanske skulle ha varit er behjälpligt? Ni går i stället längre än vad direktivet kräver. , vi har haft många debatter, och du vet mycket väl att vill bekämpa brott grov, organiserad brottslighet och all den retorik ni alltid använder. Men det finns också en baksida, det läste upp här, som ska beaktas. Man ska göra precis allt man kan för att förhindra att människor råkar hemskt illa ut därför att det införts en viss lagstiftning. Det är smaklöst, säger , till mig. Då säger jag att det var lika smaklöst av er att lura väljarna före valet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §.) Föredrogs näringsutskottets betänkande 2010/11:NU7 Statliga företag (skr. 2009/10:140 och redog. 2010/11:RRS6). 66 (KD): En viktig debatt avlöses av en annan viktig debatt. ska vi diskutera statliga företag och statens ägande i dem. Jag vill börja med att med gillande citera ur en av de motioner som jag snart ska yrka avslag på. Jag syftar på motion N327, signerad , en av flera kloka miljöpartister. Så här skriver han: Staten bör i huvudsak inte äga företag som finns på fungerande konkurrensutsatta marknader. har alltså helt oberoende av allianspartierna kommit fram till samma grundläggande insikt som vi när det gäller statens ägande av företag på konkurrensutsatta marknader. Hans generella uttalande i en motion om att statens andel av SAS bör avyttras är exakt detsamma som de nuvarande regeringspartiernas. Staten bör i huvudsak inte äga företag som finns på fungerande konkurrensutsatta marknader, säger han. Det är precis vår åsikt. Förutom att det finns skäl att staten äger typ naturliga monopol eller verksamheter med speciella samhällsuppdrag, till exempel Systembolaget, kan det finnas skäl att staten behåller ägandet av exempelvis vars verksamhet framtvingar förflyttning av stadskärna. Regeringen har gjort och gör undantag för andra företag och skulle inte komma på tanken att frånhända staten kontrollen över Vattenfallskoncernen eller den svenska vattenkraften. I huvudsak har jag alltså, som representant för mitt parti och för Alliansen, och som representant för samma insikt om detta. Det olyckliga, fru talman, i sammanhanget är att insiktsfulla miljöpartister av olika skäl tummat på sin klokskap och kanske till och med röstar mot sin tidigare deklarerade uppfattning när vi nu ska ta ställning till näringsutskottets förslag i betänkande nr 7. Jag tycker nog att ska fundera lite extra och granska de skäl som majoritetskamraterna, , anför för att riva upp tidigare bemyndiganden från . I ett så exportberoende land som med så mycket ägande av verksamheter i utlandet verkar det lite inskränkt och omodernt att bygga sin majoritet på rädslan för utländska samarbetspartner. Hur känns det, , att gå i en sådan armkrok? Jag hade som finansmarknadsminister under förra mandatperioden under ett förordnande ansvaret att minska statligt ägande i en rad företag. Vi var på god väg. Vi hade avyttrat Vin & Sprit helt och hållet liksom och en mindre del av Sonera och Stockholmsbörsen i de nordiska börserna OMX då finanskrisen praktiskt taget ryckte undan möjligheterna för att fullfölja processen på ett för statskassan ansvarsfullt sätt. var ett av dessa företag helägt av staten trots att bolaget arbetar på en fungerande kommersiell marknad med en effektiv konkurrensrättslig reglering och med myndigheter som övervakar verksamheten. De som menar att en statlig bank eller ett helstatligt bostadsfinansieringsinstitut skulle befrämja konkurrens och dämpa kostnaderna för låntagarna på ett ansvarsfullt sätt, mer ansvarsfullt än vad privata motsvarande aktörer gör, ser inte till helheten och har icke dragit lärdom av vad som hände exempelvis i där det just var statliga och halvstatliga bolåneinstitut som i politisk populistisk nit pumpade upp den bubbla som tog med sig den amerikanska ekonomin ned i djupet. Genom att minska statens ägande av vodkaproduktion, börshandel och kontorslokaler har statsskulden och räntebetalningarna kunnat minskas så att står betydligt starkare än vad vi annars hade gjort under finanskrisen. Det har bidragit till den stabilitet och den positiva utveckling som vi alla kan glädjas åt . Vad som främjar konkurrens och prispress är om det finns goda möjligheter och utsikter att etablera sig på en marknad. Är man förvissad om att det i så fall blir en tävlan på lika villkor är det mycket lättare att etablera sig än om man misstänker att staten på ett eller annat sätt gynnar en eller flera viktiga konkurrenter. Då blir intresset i motsvarande mån mindre. Det ska vara så att det är statsmakten som sätter upp regelverket för finanssektorn och genom sina myndigheter sköter tillämpningen och övervakar verksamheten. Då bör statsmakten inte vara spelare på den marknad som man med oväld har att kontrollera. Grundprincipen att staten ska svara för regelverket på skilda marknader och övervaka dem tror jag samtliga partier i delar. Vi är vidare eniga om att efterlevnaden ska kontrolleras inte bara av statliga svenska nationella myndigheter utan numera också av europeiska. Vi är glada för de nya regleringar som har tillkommit bland annat under det svenska ordförandeskapet. Men att spelarna på fungerande kommersiella marknader inte bör vara statsägda är vi oense om. Det är intressant att den oenigheten tycks ha ökat. Det skulle vara spännande att veta vad det beror på att partier som har haft en annan uppfattning och som har agerat på ett annat sätt plötsligt vänder och går i rakt motsatt riktning i armkrok med partier med uppfattningar som känns mindre relevanta i en alltmer globaliserad ekonomi. Principiellt finns det några iakttagelser att göra beträffande majoritetens förslag till tillkännagivande att blockera eventuella planer för regeringen på att bredda ägandet i . Motionen N1 från är föranledd av budgetpropositionen , där det klargörs att staten framöver kommer att vara majoritetsägare i bolaget men att en ägarbreddning kan komma att övervägas, nämligen om bolaget skulle behöva nytt ägarkapital. Då tycker inte regeringen och vi i alliansen att de pengarna ska tas under utgiftstaket på statsbudgeten för att skjuta in i investeringar i energiproduktion i olika delar av . Vi tycker att det i så fall vore bättre, om sådant kapital behövs, att vara beredd att bredda ägandet men ändå behålla inflytandet och majoriteten. Trots att det inte finns något sådant förslag vill majoriteten blockera varje sådan tanke innan den ens har uppstått. Man gör det med det märkliga påståendet att är en dominerande aktör på en marknad som inte fungerar. svarar för av den relevanta nordiska marknaden och är alltså inte dominerande. diskuteras, med rätta tycker jag, hur väl elmarknaden egentligen fungerar. Klimatet rår ingen på, och priserna trissas dessutom upp av skatter, avgifter och utsläppsrätter som ju beror på medvetna politiska beslut här i respektive på EU-nivå. Vi menar att för att pressa priserna behövs det en väldigt tuff konkurrens och en ökad elproduktion . kommer med det beslut som De rödgröna vill driva igenom med hjälp av att sätta press på att hyfsa sin balansräkning på annat sätt. De rödgröna partierna vill enligt en gemensam reservation att inte enbart ska vara ett av de ledande företagen i energiomställningen utan det ledande företaget. Vi anser inte att det finns anledning för att göra den typ av uttalande som oppositionen efterfrågar. Det som sägs i budgetpropositionen är att en ägarbreddning kan komma att övervägas. är det kristallklart uttryckt av regeringen att staten ska ha ett långsiktigt ägaransvar för och att staten ska fortsätta att vara majoritetsägare i bolaget. Med detta yrkar jag avslag på samtliga motioner och bifall till reservationerna l och 4. 67 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i näringsutskottets betänkande under punkt 1 om , och samt punkt 5 om statens ägande av . Dessutom yrkar jag bifall till reservation 2 avseende , reservation 5 om uppdrag och reservation 9 om jämställdhet i de statliga bolagen. För oss socialdemokrater handlar näringspolitik om att nya jobb och tillväxt kan skapas med utgångspunkt i de områden där redan är framgångsrikt. Det är genom innovationer, forskning, entreprenörskap och utbildning som kan fortsätta att utveckla nya näringar som viktiga näringar fortsätter att utvecklas i . De flesta företag drivs i privat regi, vilket vi också tycker är positivt. Men har dessutom stora tillgångar i form av råvaror, malm, skog, natur och vattenkraft, tillgångar som har haft stor betydelse för vårt lands välstånd. De statliga företagen har här ett stort ansvar och kan visa vägen för god etik när det gäller att ta fram hållbara produkter, bra arbetsvillkor och konkurrenskraft. En hållbar utveckling kräver ökat ansvarstagande för klimatomställning och ett stopp för girighet och kortsiktig vinstmaximering. Staten kan därför genom sitt ägande spela en normsättande roll i näringslivet. , , Sonera, , Posten , och andra företag med statligt ägande ska vara förebilder. Den borgerliga regeringen visar efter valet att statliga företag inte är en del av regeringens näringspolitik. Det gör man genom att flytta över ägaransvaret i regeringen från till med ett tydligt uppdrag att sälja ut statliga företag. Vi har fått en förvaltande statlig ägare som inte vill utveckla en aktiv ägarpolitik. Ansvarigt statsråd på har som huvuduppgift att sälja statliga företag för att minska statsskulden. Men till vilken nytta? Svenska folket blir inte rikare för det tvärtom. När tillgångarna försvinner har staten ingen avkastning på kapitalet i form av aktieutdelning eller värdestegring. I budgetpropositionen förutspås en utdelning på exklusive och Systembolaget. Det är pengar som går tillbaka till staten och som används till vår gemensamma välfärd som äldreomsorg, skola och sjukvård. Det är alltså inte skattepengar som används i de statliga företagen, vilket det ibland sägs från borgerligt håll. Ett av de företag som står på säljlistan är Sonera. Soneras datakablar tillhör ett av de trafiknät i världen som betraktas som de viktigaste. Det finns naturligtvis flera utländska makter som skulle vara lockade av att skaffa sig inflytande över detta kabelnät genom att köpa aktieposter när det kommer ut till försäljning. Det är ett huvudskäl till att vi säger nej till den försäljningen. När det gäller finns det många goda skäl till att staten ska vara med och ta ansvar på bolånemarknaden för miljoner svenska bolånekunder. När det gäller Posten är utskottets majoritet tydlig med vad man vill, nämligen att ta tillbaka regeringens bemyndigande att ytterligare minska svenska statens ägarandel.