prot · GZ0949 · 2011-12-15 00:00:00 — Man måste se den ökade övningsverksamheten på den ryska sidan. Man måste realistiskt ta till sig detta, men man måste lägga sig på realistiska nivåer. Om du ser till hela behov när det gäller , , den nationella försvarsförmågan i hela landet, med de 40 hemvärnsbataljonerna, det behov vi har med insatsstyrkor i utlandet och annat: Kan det verkligen vara en rimlig prioritering? Du är en kunnig man jag vet det och du har förmåga att reflektera. Är detta verkligen rimligt? Kanske man till och med kan säga att det blev lite fel ? 13 (FP) replik: Nej, jag tycker inte att det var fel. Nej, kör inte alltid politiken genom backspegeln, om jag uttrycker det så. försvarades av sju bataljoner plus en hel infanteribrigad, med sammantaget kanske över 10 000 soldater. Det framtida insatsförsvaret, är vi alla överens om, ska bestå av 50 000 man. frågar mig: Kan en tiondel av det finnas på ? Ja, det kan det. Även om inte motsvarar en tiondel av vill jag påstå att strategiska läge väl skulle motivera detta. Sedan är det viktigt att notera att om man för ett stridsvagnsförband nu förs det stridsvagnar till till och har det utgångsgrupperat där kommer det att ställa krav på understöd. Det handlar om krav på understöd från mekaniserade förband, krav på understöd från markbaserat luftvärn och andra enheter. Det var naturligtvis med den tanken bakom som 2009 verkade för en sådan här ordning. 14 (MP) replik: Jag tänkte komma in på en liknande fråga. har ju förändrat sig rätt mycket när det gäller synen på försvaret. Jag sade inledningsvis att massarméernas tid är förbi och förde ett resonemang kring detta. Men 5 000 man på betyder ju någon form av massarmé. Vad tar man bort i stället? Om man förlägger så många soldater på ett ställe måste det få konsekvenser någon annanstans. Det är lite grann den där rysskräcken, som jag var inne på, som fortfarande finns kvar. Det är väl som ligger bakom detta. Jag blir mer och mer förvånad varje gång jag funderar på detta. Jag försökte beskriva verkligheten, som vi är överens om du höll ju med om det, . Jag får inte ihop den delen. Min andra fråga gäller det som jag försökte lägga större vikt vid i mitt anförande, nämligen JAS Gripen. Vad är uppfattning där? Delar regeringens uppfattning att det är en E/F-variant som ska gälla? Eller har du någon annan uppfattning? Det handlar om svensk industri. Det känns lite märkligt att jag som miljöpartist pratar om och nästan värnar om svensk försvarsindustri. kommer att läggas ned det är ett faktum. Det vet alla försvarsministern måste veta detta. Man lägger ned den delen av om kör igenom det här. Det är av Volvos omsättning vi pratar om. Det är ett faktum. Vad är uppfattning? 15 (FP) replik: Som liberal har jag alltid haft svårt att förhålla mig till industrins behov som en del av allmänintresset för en politiker. Låt oss kanske lämna de industriella konsekvenserna därhän. Dem får industrierna hantera när konsekvenserna uppstår. Icke förty menar jag och att ett förmågelyft för det svenska stridsflyget måste ske utifrån svenska operativa behov. Det är skattebetalarnas ingång i den här saken. Det är deras intresse att de tiotals miljarder som detta kommer att kosta motsvaras av en större förmåga, en förmåga som har ett behov av. Här gäller det att vara mycket grannlaga, från myndigheternas sida, från regeringens sida men också från egen sida när man bestämmer sig för vad som är det allra viktigaste. Som det mycket lilla land som är, med sina begränsade resurser, kommer vi inte att ha möjlighet att genomföra förmågelyft i alla de delar som vi i ett annat läge skulle kunna önska oss. Vi måste välja att göra prioriteringar. Det är det ena. Det andra är att vi förmodligen måste göra de prioriteringarna under en lång rad år då teknologin förändras mycket snabbt. Därmed, herr talman, blir också det som ibland populärt kallas tajmning i ett förmågelyft allt viktigare. Vi ska göra rätt sak som kan motiveras utifrån svenska operativa behov, och vi ska också göra det vid absolut rätt tillfälle. 16 (MP) replik: Det var glädjande att höra från att det är de svenska operativa behoven som ligger som prioritet nummer 1. Jag delar helt din uppfattning i den delen. Då drar i alla fall jag slutsatsen att det inte behövs någon E/F-variant. Om vi ska ha det krävs det att detta plan kan säljas på den internationella marknaden. Då vet vi hur det har sett ut . Det har inte gått så bra, bortsett från att vi får se hur det går med . Det blir i vanlig ordning vi skattebetalare som för stå för detta. Det gläder mig i alla fall att säger att det är de svenska operativa behoven som ska styra. Men jag fick inget riktigt svar beträffande , de 5 000 soldater som skulle komma dit. Det får ju viss effekt någon annanstans. Vad är det som eventuellt ska dra ned på och lägga ned någon annanstans? 17 (FP) replik: Jag tyckte att jag var nog tydlig i replikskiftet med när jag sade att den framtida insatsorganisationen ska ha 50 000 soldater all-in-one. Om en tiondel av dessa soldater hamnar på tycker jag mot bakgrund av öns strategiska läge att detta är en inte alls orimlig fördelning. Det är ett problem att vi i försvarspolitiken alltför ofta uppehåller oss vid numerären det må gälla stridsflygplan eller soldater. Det viktiga är ju vad dessa enheter, när de förs samman till förband och sedan blir samövade, förmår att uträtta. Det är oftast något helt annat. 18 (C): Jag vill återigen lyfta fram geopolitiska läge. är en del av den skandinaviska halvön som ligger längst i väster på den väldiga landmassa som utgör och . Längst i öster, med emellan oss, ligger en annan halvö, den koreanska. I diskuterar vi insatsförsvar och ett nära samarbete med demokratier i och . I handlar det om invasionsförsvar, isolering och absolut inga allianser. Visst måste vi noga analysera utvecklingen i , på den koreanska halvön, i och så vidare, men låt oss ändå glädjas över att det är slut, att järnridån har fallit och att deltar i det stora europeiska fredsprojekt som EU utgör. Men isolationistiska tankar finns också i . Det finns de som menar att säkerhet främjas bäst genom en återgång till ett nationellt inriktat invasionsförsvar och en mer isolationistisk politik, bland annat genom att lämnar Europeiska unionen. Denna uppfattning finns representerad i riksdag genom de två ytterkantspartierna och . EU är ett oerhört viktigt fredsprojekt. Utan EU skulle snabbt riskera att åter bli en mycket farligare världsdel. Den inskränkta nationalismen härjade i före de båda fruktansvärda världskrigen, och det vore tragiskt och farligt om den åter skulle börja frodas. Försvars- och säkerhetspolitiken är självfallet mycket viktig för . anser att det är av stort värde med en bred samsyn i dessa frågor. Det är en styrka för vårt land. Det är också avgörande för våra svenska soldaters stora insatser för fred och säkerhet i främmande land att de känner starkt stöd från en bred majoritet i riksdag. Jag vill uttrycka stor respekt för våra soldater och för det utmärkta sätt som de ständigt löser sina svåra uppgifter på i de internationella fredsinsatserna. Därför är det bra med sexpartiuppgörelsen om insats i . Jag hälsar också med stor tillfredsställelse att samma sex partier har enats i dagens utskottsbetänkande vad gäller deltagande i EU:s stridsgrupper genom Nordic Battlegroup och även att genomföra en mycket framtidsinriktad luftförsvarsutredning. Däremot var det trist , när en konstellation som kallade sig de rödgröna lade fram en gemensam budgetmotion där de föreslog att försvarsbudgeten skulle skäras ned med . De ville också liksom ha kvar värnplikt i vissa former. ordförande hette då . är ordförande, men jag spårar den nya partiordförandens ande över den försvarspolitiska motion som Socialdemokraterna har väckt och som jag välkomnar i viktiga delar. Inte ens eller står kvar på 2-miljardersbesparingen, men de ligger ändå nära den nivån, vilket jag starkt beklagar. Socialdemokraterna gör däremot en mycket stark omsvängning och markering när de tillför i sin budgetmotion och alltså landar på samma nivå som regeringen. Det är ett stordåd i det tysta starkt jobbat! Jag välkomnar likaså att Socialdemokraterna nu är beredda att vara med och stötta vår försvarsmakt i den svåra men nödvändiga omställningen till en personalförsörjning baserad på frivillighet. Även här är det betydelsefullt att goda krafter från olika partier i försvarsutskottet kan påverka och följa denna komplicerade process. Är då försvarsbudget och militära samarbeten helt optimala ? Det tål alltid att funderas kring. Låt mig rikta perspektivet framåt. En hel del talar faktiskt för att vår försvarsbudget behöver öka. Jag har själv länge pekat på att vi i har halkat efter våra nordiska grannländer. För några decennier sedan avsatte av bnp eller bni till försvaret mest i . avsätter vi minst i . ÖB visar också på behovet av ökade försvarsanslag inför nästa försvarsbeslut, om inte vår försvarsförmåga ska reduceras. Försvaret och dess olika förmågor blir alltmer tekniskt avancerade och komplicerade, och försvarsmaterielen blir allt dyrare, liksom informations- och ledningssystem och andra nödvändiga kompletterande system. är efter en mycket djup nedgång av försvaret på väg att successivt bygga upp det igen. sker nu i många Natoländer, och även i andra länder, betydande nedskärningar av försvarsanslagen med anledning av pressade nationella ekonomier och finanskrisen. Som sade berörs inte av detta, vilket är positivt. Det är alldeles uppenbart att de resurser som vi satsar på vårt försvar kan utnyttjas allra effektivast ju närmare och mer långtgående som vi kan acceptera att samarbeta med andra demokratier, andra länder, till exempel om inköp och service av försvarsmateriel, om gemensamma utbildningar och övningar och om specialisering av förmågor, kanske även i riktning mot visst operativt samarbete. gäller det motsatta om vi isolerar oss i , med egna tekniska lösningar och standarder och utan nära samarbeten med andra. Då blir det väldigt dyrt att på egen hand skapa säkerhet. Tänk lite på det, vänsterpartister och sverigedemokrater! Nästa försvarsbeslut, herr talman, närmar sig raskt. Det är dags för regeringen att sätta Försvarsberedningen, med en representant för varje riksdagsparti, i arbete med att göra omvärldsanalyser och andra nödvändiga analyser i enlighet med vad Alliansen uttryckte i sitt valmanifest. Det är också det har föreslagit lämpligt att låta omvärldsanalysen innefatta en analys av militära samarbeten och hur de bör utvecklas. Det gäller samarbetet med länderna i , inom EU och med Nato. Hur djupt och nära kan till exempel samarbetet i utvecklas, givet de begränsningar som finns? Här famlar försvarsmakterna lite. Jag tycker att det skulle behövas en politisk styrning. är tryggt med militära alliansfrihet. Men mycket vatten har runnit under broarna , och man ska inte längre överdriva dramatiken mellan att vara det mest aktiva landet i Natos partnerskap för fred eller att vara medlem. omfattas redan av två solidaritetsklausuler inom EU, rätt närliggande Natos § 5, för övrigt. Och vi har själva ensidigt utsträckt denna solidaritet även till och till . Argumenten för alliansfrihet är väl kända liksom det djupt rotade stödet för detta i landet. Ändå är det viktigt att analysera verkligheten och bredda debatten i dessa viktiga frågor. Alternativet, att utgå från gamla sanningar som inte bör vägas mot den oerhörda omvärldsförändring som har skett och sker, är en mycket passiv linje. Jag vill understryka den ekonomiska aspekten, som jag tror väger allt tyngre. Man får en betydligt större utväxling på försvarsanslagen ju mer dessa kan fungera inom ramen för ett utvecklat och förtroendefullt samarbete med andra demokratier och vice versa. I aktuell svensk omvärlds- och försvarsdebatt tar analysen av naturligtvis mycken plats, liksom även de växande energiflödena i , i och så vidare. Vårt stora grannland , och dess utveckling och avsikter, har alltid varit centralt för säkerhetsanalyser. Efter utan krig med , inbegripet två världskrig i , reses åter frågan om hur kan bli ett reellt hot mot och kanske främst . Utöver redan stationerade stridsvagnar finns det förslag från och vice statsminister om att återupprätta pansarregemente 18 och stationera en brigad på på flera tusen man, vilket diskuterades här förut. Det finns nu en gasledning i mellan och som i betydande grad har diskuterats i den försvarspolitiska debatten. Den är nu på plats, men de helt dominerande energimängderna transporteras i ständigt växande grad genom den väldiga fartygstrafiken. När det gäller relation med är jag snarare en duva än en hök, kanske något av en duvhök vad vet jag? Det kan vara så att exempelvis energiflödenas utveckling gör att det finns behov av en ökad närvaro av det svenska försvaret i och på . Denna analys bör ingå i den omvärldsanalys som bör göras inför nästa försvarsbeslut i dialog med partier. Hur en sådan här eventuell förändring i så fall ska ske och vilka effekter det kan få för försvaret i övrigt har jag inte tillräckligt underlag för att bedöma. De mindre anpassningar som nämnde känns dock rätt naturliga. Vårt svenska försvar genomgår nu en historisk och genomgripande förändring när vi styr om personalförsörjningen från tvång till frivillighet. Det innebär stora utmaningar, men färdriktningen är den rätta. Till exempel blir det nu betydligt mer rationellt att delta i fredsinsatser som NBG eller i andra liknande sammanhang. Jag ser gärna att även kan öka sitt deltagande i FN-ledda fredsinsatser, till exempel i . Det finns dock orsaker till att vårt deltagande nu är så litet, till exempel att trupp från närliggande länder prioriteras. Det finns mycket mer att säga, men mina allianskolleger har utvecklat och kommer att utveckla betänkandet i övrigt på ett bra sätt. Jag vill därmed, herr talman, yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande med undantag för punkterna 7 och 8. I detta anförande instämde Abdirizak Waberi (M). 19 (MP) replik: Jag glömde att prata om luftförsvaret, eller, rättare sagt, jag hann inte. Men jag kan i alla fall glädjas åt att den luftförsvarsutredning som kommer att tillsättas kommer att utreda hela vårt luftförsvar. Det tar jag tacksamt emot. Det gäller allt från JAS till helikoptrar och stridsledningssystem. Det är en överenskommelse som vi har gjort mellan regeringen, Socialdemokraterna och . tar ofta upp bnp som begrepp och säger att vi har halkat efter. Men kan titta på övriga . Jag håller med om att vi när det gäller bnp ligger på den undre delen. De andra ligger på ungefär 1,21,av bnp. Men jag tycker att det är ett trubbigt instrument för att se om vi har en bra försvarsmakt. Du kan titta på konsumentprisindex. Då har vi samma köpkraft som vi hade . Då får du helt andra siffror. Jag förstår aldrig varför inte tittar på konsumentprisindex, som jag tycker är det mest relevanta i det här sammanhanget. När det gäller försvarsmateriel glömmer man ofta i sådana här debatter att har absolut största anslag för försvarsmateriel i budgeten. Det är JAS gripen som tar det mesta. Vi ligger på . Det finns inget annat europeiskt land som har så stort materielanslag i sin budget som . Jag skulle gärna vilja att kommenterar detta. En del av detta, som jag sade i mitt anförande, gäller naturligtvis JAS. Håller med både och mig om att det är de svenska operativa behoven som ska gälla och att det inte ska vara som företag som ska styra den här typen av verksamhet? 20 (C) replik: Tack för frågorna, ! När man jämför hur mycket vi satsar på försvaret i olika länder i världen är detta det internationellt vedertagna mått som finns för att jämföra mellan länder. Hur mycket satsar vi i procent av bnp? Sedan kan man alltid i varje land jämföra med sitt eget KPI och så vidare. Men detta är, tycker jag, en relevant jämförelse och den ifrågasatte inte . Där har vi halkat efter. Jag tycker att , som det största landet i , inte ska halka efter och ligga sämre. De nordiska länderna ligger snarare på . Detta är någonting som man bör ta med inför nästa försvarsbeslut. Sedan gäller det frågan om hur mycket försvarsmateriel köper i förhållande till andra länder och i förhållande till budgeten. Länderna placerar sina anslagsposter lite olika. När det gäller kommer det lite mer i försvarsmateriel, vidmakthållande, underhåll och så vidare. Jag tror nog att vi ligger i samma härad. Vill vi ha ett starkt flygvapen och ett starkt försvar kostar det en del materiel, och det är det som talar för ökat internationellt samarbete med andra demokratier. De svenska operativa behoven ska självfallet styra våra svenska beställningar. Om försvaret ska ha E/F eller inte ska styras av vilket flygplan försvaret behöver för att svenskt försvar och svenska stridsflygplan ska kunna matcha de andra stridsflygplanen som finns i vår omvärld . Jag noterar att har kommit ut som försvarsindustrikramare här och kraftfullt argumenterar för en flygmotor från Aero i JAS. Jag måste ödmjukt erkänna att jag inte har den fulla överblicken över vad som är bäst för nationella förmåga när det gäller detta. Här lyssnar jag noga på vad Försvarsmakten och FMV kommer att säga, eftersom det väl är de som är bäst skickade att bedöma vad behöver. Men jag noterar att redan vet bättre än de. 21 (MP) replik: Det jag försökte säga i talarstolen var att vi går före. Försvarsmakten har inte satt ned foten. Det kommer de att göra . Men här kommer ett riksdagsbeslut som i princip säger att vi ska gå före Försvarsmaktens beslut. Jag tycker att det är väldigt bakvänt. När det gäller de svenska operativa behoven pratar om att vi ska vara bäst. Men i den värld vi lever i, när hela har blivit EU-medlemmar och de tre baltiska länderna är både Nato- och EU-medlemmar, måste man väl på något sätt utgå från den verklighet som är och inte under . Frågan är vad vi ska med detta E/F-plan till. Den typ av plan vi har redan nu och som vi använde i räckte mycket gott. Vi har i det här fallet en som är väl anpassad och som dessutom kan uppgraderas om man så skulle önska. Varför inte utnyttja detta? Varför köpa ett helt nytt plan för dessa pengar? Detta kommer naturligtvis att gräva ganska djupa hål i den materielbudget vi har och som är väldigt mån om att öka. Det skulle kunna vara ett sätt, för man får ju plocka pengarna någonstans ifrån. Nästa fråga är: Behöver vi all den materiel som vi har utifrån den hotbild vi ser? Vi utgår från nuläget, och så ska man bara ha mer och mer. Men det kan också vara så att vi inte behöver en stor del av den här materielen, utan vi kan avveckla den. 22 (C) replik: Jag tror att det är strategiskt väldigt viktigt att har ett bra försvar med en stark marin, en armé och inte minst ett flygvapen. flygplan är säkert inte alltid bäst i varje enskild detalj, men de är bra. Den schweiziska regeringen formulerade det hela ungefär lika väl som den norska regeringen tidigare formulerade sig illa. sade att det är dyrt och dåligt med JAS, vilket ingetdera stämmer. Norrmännen påstod att de amerikanska planen kostade . Det visar sig bli 72 miljarder eller något sådant. borde ha köpt JAS i sitt eget intresse, tror jag. säger däremot att JAS är bra. Det är inte i topp i alla enskilda delar, men det är ett mycket prisvärt och effektivt stridsflygplan, så det köper man. har utvecklat detta med en enorm kompetens i landet. Det betyder mycket för vår utveckling på olika sätt att bibehålla denna kompetens, så jag tror att det är tryggt att vi håller oss till det utmärkta alternativ vi har. Sedan får vi diskutera. Att JAS kommer att exporteras och att ska köpa en del E/F tycker jag vore ett bra beslut. Efter debatten om det här betänkandet kommer vi att besluta att regeringen ska återkomma med precisa förslag på detta område. Efter det att Försvarsmakten har lagt fram sina förslag och utrett frågan får vi sedan se om de kommer till samma slutsats som om vilken typ av motor det ska vara i planen eller om de kommer till en annan slutsats. Jag avvaktar det underlaget. 23 (SD): Jag vill inledningsvis yrka bifall till SD:s reservation 5 och till förslaget i utskottets betänkande på punkt 4, 6, 7, 8, 9 och 10. är det en artskillnad och inte en gradskillnad mellan och regeringens försvarspolitik. Mycket av det jag kommer att nämna är alltså förslag som är inkompatibla med regeringens huvudinriktning för långsiktig försvarsplanering. motsätter sig den nuvarande inriktningen av det svenska försvaret till ett renodlat insatsförsvar. Vi motsätter oss också all överstatlig inriktning av försvaret. vill bygga ett svenskt försvar i form av ett modernt invasionsförsvar, något vi kallar existensförsvar existensförsvar, därför att hotbilderna är bredare och ibland mer diffusa. Eftersom vi anser att det svenska försvaret är eftersatt vill vi ha en paus i de internationella insatserna för att kunna ekonomiskt och substantiellt återrusta vår förmåga att värna . Varje land har en armé, sin egen eller någon annans. Har en egen försvarsmakt kan vi hävda politisk vilja. Har endast skydd av en EU-försvarsmakt eller Nato kan vi inte hävda vår stat eller den svenska nationen. Har vår försvarsmakt avsevärd kapacitet kan vi samverka i Nordefco för ett nordiskt skalskydd men även med Nato i Partnerskap för fred. Om hotas ska kunna bistå och säkra Natos inskeppning sjö- och luftvägen. anser inte att den dagsaktuella hotbilden är dimensionerande för det svenska försvaret. Vi ska dimensionera oss för faktiska styrkeförhållanden i vår omvärld. Att producera nationell försvarsförmåga tar decennier, medan hotbilder och politiska förskjutningar sker snabbt. Oavsett hotbilder bör försvar ha en lägsta förmågenivå som inte får underskridas. Det kommer att ta att åter bygga upp ett nationellt existensförsvar, och bör under uppbyggnadsfasen ha en preliminär planering med försvar mot strategiska kupper och lågintensiva angreppsformer. Under uppbyggnadsfasen till ett existensförsvar bör vidare prioriteras skydd av särskilt viktiga totalförsvarsobjekt, såsom riksledningen, högsta militärledningen, kärnkraftverk, känsliga infallsportar såsom flygplatser och hamnar samt vissa särskilda områden såsom och . Försvaret bör efter en återuppbyggnad ha en sådan styrka och sammansättning att det skapar en så hög tröskeleffekt att presumtiva angripare i det längsta avhåller sig från ett anfall. Vid ett anfall bör vårt försvar ha en sådan styrka att det kan föra en strategisk defensiv i syfte att vinna den tid som krävs för att planerad hjälp utifrån ska kunna tas emot. Det återuppbyggda försvaret blir en hörnpelare i samhällets hela krisberedskap även mot icke militära hot. Försvaret bör åter listas som en myndighet med delansvar för allmän krisberedskap. Den allmänna krisberedskapen bör till del kunna vara dimensionerande för försvaret. Konflikterna i vår omvärld visar att folklig förankring är en viktig del i försvarsförmågan. Det moderna kriget är en systemkapprustning, där den som ligger efter kan vara chanslös. är det nästan omöjligt att kuva ett folk som gemensamt hävdar sin rätt och som har en inre förankring för ett utdraget försvar. Vi anser att folkhemstanken har en avsättning även i en högre försvarsförmåga. Urholkningen av anslagen till försvaret har lett till en ohållbar situation. Kostnadsökningarna inom försvaret är dessutom större än i det civila samhället. Med ord enbart kan vi inte fylla Försvarsmakten med innehåll. I vår budgetmotion får försvaret 948 miljoner mer och mer än 5 miljarder mer än regeringen ger. Vi hoppas på en större faktisk försvarsvilja och ambition bland fler partier så att vi kan höja försvarsanslagen. I vår stora omställningsplan för ett existensförsvar som initierat kallar vi huvudförbanden för fältarmén och hemvärnet i sin uppgraderade form för territorialarmén. Röstar kammaren för vårt förslag, och vi får Bojeruds plan realiserad med början , kommer 32 500 soldater och officerare att vara krigsplacerade 2020, vilket är sex mekaniserade brigader och militärkommando . Territorialarmén kommer då att bestå av 43 500 soldater.