prot · GY09104 · 2011-05-18 00:00:00 — ser vi en stor och växande grupp långtidsarbetslösa som har otroligt svårt att komma in på arbetsmarknaden. Jag vidhåller, precis som de fackliga centralorganisationerna hävdar i sina remissyttranden, att när man tar bort regelverket är risken uppenbar att övertidsuttaget kommer att öka. Visserligen riktar sig lagstiftningen till de företag som inte har avtal, men precis som de fackliga organisationerna säger kommer arbetsgivare med avtal att vilja omförhandla avtalen och höja övertidsuttaget när nu lagstiftningen har ändrats på det sättet. Det finns inte någon som helst konsekvensanalys i propositionen eller i betänkandet. Jag tycker inte att gör troligt att det finns någon plan för att se till att det här inte leder till ännu mer övertidsarbete, ännu mer överbelastning av dem som redan jobbar för mycket, vilket i sin tur leder till att färre arbetstillfällen skapas. Kom inte och påstå att ökat övertidsarbete skapar fler jobb. 7 (M) replik: Jag tycker nog att svartmålar alldeles för mycket. Även om mängden övertid har ökat har antalet anmälningar om arbetsplatsolyckor och arbetsrelaterade sjukdomar sjunkit rejält . Det är som säger, inte regeringen, att det inte finns någon säker forskning som visar att ökad övertid skulle skapa ohälsa. Det är viktigt att hålla isär begreppen. Att bara påstå att människor sliter ut sig och att det är så oerhört tungt på arbetsplatserna när forskning eller antalet anmälningar inte visar att så är fallet är dåligt underbyggt av och . Självklart ska vi vara medvetna om att det finns en risk med mertid och övertid. Jag litar på den svenska modellen och att parterna på arbetsmarknaden liksom skyddsombuden kommer att sköta kontrollen. Sedan måste vi naturligtvis följa upp frågan framöver. Det är jag övertygad om att regeringen kommer att göra. 8 (S) replik: Jag har några frågor till med anledning av hennes anförande. Först vill jag börja med att förtydliga att jag yrkar bifall till reservation 1 och avslag på punkten 1 i betänkandet. Det är inte hela betänkandet vi yrkar avslag på så att det inte råder delade meningar om detta. sade i sitt anförande några saker som jag gärna vill ha förtydligade. En sådan sak var att med förslaget som ligger på bordet kommer det att frigöras resurser på så att man inte behöver genomföra kontroller. Vi vet vad den borgerliga regeringen har gjort när det gäller . Det var knappt att valet var över förrän stora neddragningar gjordes i fråga om arbetsmiljöforskningen och arbetslivsforskningen. Man börjar se effekter av det . Det finns ingen samlad forskning i landet. Finns det några ambitioner från Alliansen i fråga om vad de resurser som kommer att uppstå på ska användas till? Eller kommer motsvarande pengar att tas från verket? Det vill jag gärna ha ett svar på. Sedan var det frågan om forskning om övertidsarbete. Jag tyckte klargjorde att det framgår tydligt i forskningen om arbetsmiljöarbete att man far illa av kontinuerligt och regelbundet övertidsarbete, vilket vi riskerar med förslaget om att öka möjligheten till övertidsuttag från 200 . Jag vill höra synpunkter om hur regeringen, Alliansen, kommer att följa arbetet efteråt. 9 (M) replik: Den tid som man har lagt på dispenserna kan användas till andra saker. Vi menar att man måste lägga ett ökat fokus på dåliga arbetsmiljöer och dåliga arbetsgivare. Man måste fånga upp dem och se till att det blir bättre arbetsmiljö överallt. Då kan resurser flyttas över dit. Det är en tanke. har fått ökade resurser att användas till bättre information. Vi ser det som ett nyare arbetssätt i en modern tid att med hjälp av till exempel webbverktyg nå ut med information till alla, arbetstagare och arbetsgivare. När det gäller forskning om arbetslivet tycker vi att all forskning i bör ske på universiteten, att det inte ska finnas särskilda branscher eller områden. Den kompetensen ska finnas på våra svenska universitet. säger att det saknas säker forskning om sambanden mellan ökad övertid och ohälsa. Det kan man naturligtvis diskutera. Normalt kan vi tro att om man arbetar kolossalt mycket övertid blir man stressad och det finns risk för sjukdomar. Här menar vi att har den fortsatta ökade kontrollen över arbetstidslagen. Vi litar på att kommer att göra de kontroller som krävs för att så inte ska bli fallet. Likaså är jag övertygad om att regeringen kommer att följa utvecklingen. De senaste årens anmälningar visar att det inte finns något samband mellan övertid och fler sjukdomar och arbetsplatsolyckor. 10 (S) replik: Tack så mycket för svaret, även om jag inte blev så mycket klokare! Jag har ytterligare två följdfrågor, bland annat om forskningen. De signaler vi har fått när vi har träffat representanter från och andra personer som har jobbat med dessa frågor är att det inte finns någon samlad forskning i landet i fråga om arbetsliv och arbetsmiljö. Det är tydligt. Det är spretigt. Forskning finns på några av våra institutioner och några universitet, men det finns inget som är sammanhållet. Det är svårt att få fram underlag och statistik. Vi ska komma ihåg att var i ett internationellt perspektiv ledande i , kanske till och med i världen, när det gäller forskning om arbetsmiljö och arbetsliv. Den har raserats rejält. Finns det en ambition från Alliansen att återskapa och samla forskningen? Den andra frågan berör detta område indirekt. Den handlar om rätten till heltid. Jag tänker närmast på bilden vi har fått när vi har besökt fackliga organisationer och arbetsgivarorganisationer. Man tycker att arbetslivet är pressat, oavsett om det är offentlig eller privat sektor. Man ska ständigt och jämt vara närvarande vara tillgänglig kvällar och via till exempel mobilen. stärks dessa frågor enligt Alliansens förslag i arbetstidslagen. Hur ser du, , och Alliansen på heltidsmåttet? Jag tänker inte så mycket på de utan på att när man är ledig ska man få vara ledig. Vilka förslag har ni från Alliansens sida för att stärka frågorna? Arbetslivet börjar få ett helt annat innehåll och andra krav på närvaro. 11 (M) replik: Jag kan börja med rätten till heltid. Vi menar att det inte behöver skrivas in i lag, men vi har uppmanat framför allt de offentliga arbetsgivarna att ta krafttag när det gäller detta. På många håll i kommunerna fortsätter man, kanske av ren slentrian, med deltider för att pussla ihop framför allt inom kvinnodominerade yrken, vilket är ett otyg. I den kommun jag kommer från är det ganska länge sedan som vi tog beslutet att man ska ha heltider. Vi har också fått ned sjukfrånvaron. Om det har ett samband vet inte jag. Självklart ska rätten till heltid stärkas det tycker vi också även om vi inte kräver det i lag. kan ta med sig det till sina socialdemokratiskt styrda kommuner, att det går att fixa på egen hand utan lag. När det gäller forskningen säger att det inte finns någon samlad forskning . Det är möjligt att den inte är samlad på ett ställe, men det finns både medicinsk forskning och arbetsmarknadsforskning. Den senare har vi på Linnéuniversitet i , som jag själv har fått del av. Självklart ska vi forska kring en god arbetsmiljö, men arbetsmarknadens parter har också ett ansvar att se till att vi har en god arbetsmiljö. Jag lovar att det är både regeringens och vilja att vi ska få en allt bättre arbetsmiljö på alla arbetsplatser. Jag tror att det ibland blir en ryggmärgsreflex när vi kommer med några förändringar i den gällande lagstiftningen att alltid säga nej från oppositionens sida, och jag tycker att det är lite synd. Låt oss nu prova att göra en regelförenkling och tro att vi får en god arbetsmiljö. Vi har samma mål som oppositionen: Det är jätteviktigt för ett gott arbetsliv. 12 (MP): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr 2. När det gäller arbetstidslagen är det som utövar tillsynen, och när det gäller olika sanktioner som kan komma i fråga är det återigen därifrån som man utgår. Vi noterar att dessa frågor ses över av Utredningen om effektivare sanktioner på arbetsmiljö- och arbetstidsområdet. När det gäller våra motioner vill jag ta upp några delar av dessa, och de finns samlade under reservation nr 2. Undersökningar visar att småbarnsföräldrar är de som är mest stressade i vårt samhälle. Att få ihop det så kallade livspusslet är en utmaning för nästan alla småbarnsföräldrar. Självklart påverkar den stressiga situationen ibland också barnen, och vi tycker att det är viktigt att hitta lösningar för att småbarnsåren ska bli bra för både föräldrar och barn. Lösningarna ska vara flexibla så att varje familj kan välja en lösning som passar just dem, deras vardag, behov och önskningar. Familjer är olika, och det finns variation i hur den vardagliga situationen ser ut. Vi förespråkar därför någon form av förkortad arbetstid, vilket skulle kunna ge alla barn mer tid att vara med sina föräldrar. Vi vet att barn önskar sig mer tid med vuxna, och för barnens skull måste det vara möjligt för alla föräldrar att hitta en balans mellan arbetsliv och tid med familjen. Föräldrar ska ha möjlighet att vara hemma med barnen när de är små och därefter gå ned i arbetstid. Vi vet också att många människor upplever att de inte har tillräckligt med tid för sig själva, sina barn, vänner och släktingar. Denna lilla tid ska delas mellan karriär, familjeliv, en aktiv fritid och kanske också föreningslivet. tycker de flesta att det är viktigt att tillbringa med de små. anser att det är angeläget med mer utrymme för föräldrarna. vet vi att det finns möjlighet att gå ned i arbetstid till under barnets första . För många människor är detta ändå inte möjligt av ekonomiska skäl. Enligt föräldraledighetslagen har varje förälder rätt till förkortad arbetsdag av normal arbetstid till dess att barnet har fyllt . Vi tycker att detta ska utsträckas till dess att barnet fyllt , vilket också tas upp i den motion som reservationen utgår från. Vi tycker nämligen att föräldrar till tonåringar också behöver vara hemma med sina barn. Jag vill också ta upp några frågor som handlar om . redovisar en rapport om arbetsmiljön. Förra årets rapport lyfte fram mycket intressanta uppgifter och statistik. Här kan vi bland annat läsa att bara hälften av de tillfrågade i den undersökning som presenterades har uppgett att systematiskt arbetsmiljöarbete bedrivs på deras arbetsplats. Detta är lågt, men det är ändå en ökning från föregående undersökning med . Vi tycker att det är oroväckande och att det måste göras någonting åt den här frågan. En mer subtil signal, om än väldigt jobbig för de drabbade, är de siffror som finns att beskåda om man tittar på svårigheter att sova på grund av tankar på arbetet. Vi ser här en statistiskt säkerställd ökning för både män och kvinnor. Även detta är ett tecken på att något inte står rätt till. Vi har ansvar för att hantera frågan om arbetslivet på ett långsiktigt hållbart sätt, och vi har tyvärr inte sett några som helst tecken på att det görs någonting åt detta. 13 (M) replik: är relativt ensamt, i alla fall som det ser ut , om att fortsätta att stå för en förkortad normalarbetstid, som vi talar om. Det finns säkert många skäl för att ha den uppfattningen, och de kan vara väl så goda. Men med det utgångsläge som har framöver handlar det om hur vi ska få ökad produktion i och inte hur den ska bli lägre. Dessutom riskerar den som går ned i arbetstid att näst intill straffas av detta på olika sätt, genom att man kommer bort från arbetslivet. Dessutom har förmodligen den mest gynnsamma ledighetslagen för föräldrar. Det är många länder som avundas svenska föräldrar och de möjligheter vi har här. När ni då talar om någon form av förkortad arbetstid för barnens skull så att man ska kunna vara hemma ända tills barnen är undrar jag: Vem ska betala detta kalas? Jag förstår att man ska ha samma lön som för längre arbetstid när man jobbar . Det vore intressant att höra en utveckling av hur som land ska klara detta och vem som ska betala. 14 (MP) replik: Tack, , för frågan! Den andra delen av fråga handlar om ett ifrågasättande av att vi vill utsträcka ledighetsmöjligheten tills barnen har fyllt . Om man tittar på statistik ser man att det inte är så att uttaget av ledighet ökar i slutet av barnaåren, alltså tills barnet har fyllt . Det är relativt högt i början, och sedan avstannar det mot slutet av gränsen. Att höja gränsen till kommer att gynna de föräldrar som bäst behöver detta och ge framför allt de barn, i de yngre tonåren, som bäst behöver detta en möjlighet att komma rätt i livet ända från början. Det kommer inte att bli så att väldigt många fler tar ut denna ledighet, enligt vår bedömning, men det måste undersökas, som vi skriver i reservationen, så att det hanteras på rätt sätt och så att vi vet vilka kostnaderna är för en eventuell förlängning. Det är det ena. Den andra delen handlar om arbetstidsförkortning generellt. Där har vi varit väldigt tydliga med att vi vill se en undersökning av vad det kan innebära och hur det kan hanteras. Vi skriver i vår reservation att i flertalet tar man ut en allt mindre del av produktivitetsökningarna som sänkt arbetstid. Det är allt fler länder som har detta. Det är inte något konstigt på det sättet som det kanske var under industrialismens högtidsdagar och de postindustriella dagarna som har följt därpå. Vi ska kunna satsa på ett mer hälsosamt liv, kunna ge förutsättningarna för delaktighet i samhället och kunna göra insatser för de nära och kära. Det finns många positiva effekter av detta. Vi vill se en utredning som riktigt tar hand om frågan. 15 (M) replik: är i absolut topp där samhället tagit ansvar för att människor ska kunna vara föräldrar och kunna vara ute i arbetslivet. Många avundas oss de möjligheter vi har. Men vi får inte driva detta så långt att det blir en kvinnofälla eller föräldrafälla där man straffas för att man har barn och på det viset kommer efter i den utveckling som sker normalt i arbetslivet. Jag tror på mer lokala lösningar. Det finns möjlighet att flexa och komma och gå så att man lättare kan hämta och lämna barn och annat. Många arbetsgivare tillåter att man kan arbeta hemifrån på ett annat sätt . Jag tycker ändå utvecklingen går dithän att man kan lösa detta mellan arbetsgivare och arbetstagare så att det ändå fungerar. En utredning skulle säkert kunna ge en bild av att det vore bra för barnen. Det kan jag också tänka mig. Men måste vi väga detta mot svensk konkurrenskraft i resten av världen. Det är få som har möjlighet att vara hemma på det sättet. Jag menar att den modell vi har ger så pass gott arbetsklimat och möjliggör ett föräldraskap och ett familjeliv som kan fungera. Dagens föräldrar har möjligheter till tjänster på hemmaplan, och de kan köpa en viss hjälp. Det stöder också att de kan vara med sina barn. Det känns som att är ganska ensamt om sin uppfattning. Jag tror inte att det blir någon utredning om de här frågorna, i varje fall inte i närtid. 16 (MP) replik: Med den typen av argument som nu tog upp, om att vi skulle tappa konkurrenskraft, har det om man tittar tillbaka historiskt i närtid funnits motstånd i mot utvidgad föräldraförsäkring och liknande. Vi måste se till att vi är konkurrenskraftiga. Men att tro att den här typen av frågor skulle sänka oss är exakt den typ av reaktionär idétradition som funnits . Det handlar om att vi inte ska göra förändringar, eftersom det kommer att bli sämre. Vi vill ha en utredning. Vi kan möjligtvis vara ensamma om det. Jag vet att det finns ledamöter i andra partier som tycker att det är en bra idé. Det handlar i grunden om: När ska vi sluta att göra det bättre för människor som bor och verkar i ? När ska vi tycka att det är bra nog? har uppnått precis som säger, vilket jag håller med om en väldigt hög standard när det gäller bland annat arbetsmiljöfrågorna, föräldraförsäkringen och andra områden. Men det kan inte vara ett skäl i sig att stanna upp och säga: har vi nått toppen, och vi behöver inte jobba vidare. Vi ser många olika siffror från statistik. Jag tog upp två av dessa områden. Det är en del underavdelningar inom arbetsmiljöområdet som inte riktigt fungerar som de ska. Vi vet också att barn och särskilt yngre tonåringar har en bättre möjlighet att komma till sin rätt så att alla får en minst lika bra start som dem som har mer funktionella familjer. För vår del handlar det om en utredning. Vi tror att det kommer att leda till det. 17 (SD): Först ska jag yrka bifall till utskottets förlag i betänkande AU8 och avslag på samliga reservationer och motioner. Jag tänker kort tala om förändringarna i arbetstidslagen. Det är ändå det som är huvudträtomålet här i kammaren. Det är ett välkommet förenklingsarbete som regeringen har tagit initiativ till. Det är lite märkligt dels att vi anses ha ett behov av arbetskraftsinvandring, dels motiverar en massinvandringspolitik med att vi måste se till att det finns arbetskraft för att säkra bland annat den svenska välfärden som det finns ett motstånd mot övertidsarbete. Man motiverar det med att det motsvarar till exempel 115 000 arbetstillfällen som någon annan skulle ha kunnat ha. Man måste bestämma sig. Har vi arbetskraftsbrist eller inte och behov av att människor jobbar mer? Har vi behov av att höja pensionsåldern? Ska vi vara motståndare till att människor vill jobba? Nej, jag tycker inte det. Det kan aldrig vara fel att människor vill och kan jobba mer. Tvärtom kan frivillig övertid vara en del av lösningen på framtida arbetskraftsbrister, inbillade sådana eller verkliga. Detta speglar också lite grann synen på fackligt arbete. Vad är fackens uppgifter? Är det att skydda sina medlemmar och ta till vara arbetstagarnas intressen så att de inte utnyttjas av arbetsgivaren? Ja, i huvudsak ska det vara så. Men ska man hindra arbetstagare som vill jobba mer? Ska man hindra arbetstagare som vill göra någonting mer, vill tjäna lite extra och ta dessa övertidstimmar, och begränsa deras möjligheter att göra det? Nej, det tycker inte jag. Vi har en herrans massa människor i detta land som jobbar 50, 60, 70, 80 och . Det är många egenföretagare och småföretagare. Vi har människor som inte har reglerad övertidsersättning och inte får betalt för sin övertid, till exempel i många tjänstemannayrken. De förutsätts lösa sina arbetsuppgifter och jobbar 50, 60 och och har inte ersättning. Där har vi det riktiga problemet med deras arbetsmiljösituation, följdsjukdomar och annat. Där kan vi ta krafttag. Jag ser inte problemet för frivilligt övertidsarbete för människor som vill jobba och får ersättning för detta och väldigt ofta får väldigt bra ersättning för övertidsarbete. Det talas om att skyddsombuden får en väldigt stor och viktig uppgift som ibland är ogenomförbar. Skyddsombuden får en viktig uppgift med tillsynen och att framföra klagomål och synpunkter till både arbetsgivaren och när det är påkallat om man missbrukar det nya regelverket. Det kan inte vara så att fackföreningsrörelsens oförmåga att organisera sig ska vara en anledning till att vi inte ska genomföra regelförenklingar. 18 (MP): Jag ska börja med att yrka bifall, så att jag inte glömmer det, till reservation 2 och även till motion 2010/11:SO543 yrkande 8 under punkt 4. Många arbetar mer än vad som är bra för dem själva och miljön medan andra inte arbetar alls. eller mer för vissa och noll timmar för andra är lyckligtvis ingen naturlag. Det är mer angeläget än någonsin att dela mer rättvist på lönearbetet. I påpekades att utan 1970-talets arbetstidsförkortning hade det funnits 500 000 färre jobb då. En lägre heltidsnorm kan även vara ett sätt att minska arbetslösheten. De schweiziska ekonomijournalisterna menar att vi borde tala om arbetsfördelning i stället för arbetstidsförkortning. De frågar om vi vill att arbetar normalarbetstid, mer eller mindre frivillig deltid och vandrar in och ut ur arbetslöshet. De uppskattar den tillgängliga mängden lönearbete per tysk i förvärvsaktiv ålder, och den fortsätter att sjunka. Vetenskapliga och tekniska framsteg leder nämligen till att allt färre kan producera alltmer. Produktiviteten växer mycket snabbare än andelen av befolkningen som inte är i förvärvsaktiv ålder, enligt , en tysk statistikprofessor och före detta rådgivare till flera förbundskanslerer. Arbetstidsförkortning lär alltså inte automatiskt leda till arbetskraftsbrist, som utskottets majoritet befarar. Eftersom man i flertalet tar ut en allt mindre del av produktivitetsökningarna som sänkt arbetstid har den konjunkturoberoende så kallade strukturarbetslösheten ökat. Den kan minskas om bnp-tillväxten är större än produktivitetsökningen. Men en sådan strategi är ekologiskt ohållbar om inte energi- och resurseffektiviseringen i bnp är större än tillväxten. har effektiviseringarna ätits upp av ökad konsumtion. Det är alltså inte realistiskt att hoppas på att ständig ekonomisk tillväxt och ständigt ökad konsumtion i redan rika länder ska åstadkomma ökad sysselsättning, särskilt inte med hänsyn till miljön. En tillväxt som bygger på större resursuttag än vad ekosystemen förmår återskapa är en oekonomisk tillväxt. Den tillväxt som sker måste vara i sådant som mellanmänskliga relationer och fri tid. Att vi behöver arbeta allt färre timmar för att producera det vi behöver är ur vår synvinkel en möjlighet, inte ett problem. Att åter börja ta ut produktivitetsökningar i sänkt arbetstid snarare än i höjd lön och högre vinster är fullt möjligt. kortades arbetstiden stegvis, då 40-timmarsveckan infördes. Och det finns folkligt stöd för en sådan linje. De flesta svenskar vill nämligen ha mer fri tid än höjd lön, enligt flertalet opinionsundersökningar. Det ger en signal om att man prioriterar andra värden än ständigt ökad konsumtion och materiell standard. önskar många deltidsanställda, ofta lågavlönade, heltid. Ofta handlar det om att man helt enkelt inte kan försörja sig på en deltidslön i ett låglöneyrke. En heltidslön som går att leva på är en nödvändighet och borde vara en självklarhet. Med lägre heltidsnorm och en fördelningspolitik som syftar till att minska inkomstskillnader i stället för att öka dem, som , kan fler försörja sig på sitt arbete. Den lagstadgade normalarbetstiden är viktig. Den kan inte fullt ut ersättas med individuella eller branschvisa avtal. Den är en skyddslagstiftning för dem som inte kan välja och inte har en stark förhandlingsposition mot sin arbetsgivare. Sänkt arbetstid ska vara en rättighet för alla, inte en möjlighet bara för de starka. Normalarbetstiden är också normerande. Om den är blir det just normalt att jobba och avvikande att jobba . Detta att kollektivavtalssystemets trovärdighet skulle riskera att undergrävas med en lagstiftning om kortare arbetstid än , som utskottets majoritet befarar, är en märklig tanke. Varför skulle trovärdigheten vara störst vid just ? Hur mycket minskar den vid 39 eller ? Och vore den större vid ? Nej, oavsett vilken normalarbetstid vi väljer att lagstifta om kommer det förstås alltid att finnas behov av ytterligare lagstiftning som möjliggör en mer flexibel arbetsinsats i olika skeden av livet. Den som till exempel har småbarn eller närmar sig pensionsåldern behöver ju ofta få jobba mindre eller inte alls . Ekonomisk utveckling måste alltså av miljöskäl innebära mer fritid snarare än ökad materiell konsumtion. En ekonomi som bygger på ständigt ökad tillväxt som kräver ökat lönearbete och ökad konsumtion, när vi redan förbrukar för mycket naturresurser, är ohållbar. Denna insikt har både miljöutskott och , , tydligt uttryckt. Allt fler forskningsrapporter visar också på sambandet mellan arbetstid, konsumtion och miljöpåverkan, till exempel rapporten for the Environment? av två forskare i vid . De konstaterar att amerikaner har längre årsarbetstid än västeuropéer och att detta är huvudorsaken till att såväl bnp per capita som utsläpp av växthusgaser är betydligt högre i . De bedömer att om reducerat arbetstiden till västeuropeisk nivå skulle man kunnat infria Kyotomålen intressant.