prot · GY0984 · 2011-04-07 00:00:00 — gjorde ett tillkännagivande som handlar om att åtgärder måste vidtas i syfte att intensifiera arbetet med regelförenkling för företag. kom med ytterligare ett tillkännagivande till regeringen om att bland annat sätta upp ett kvantitativt mål och öka takten i regelförenklingsarbetet. Jag tycker att det är viktigt att ha detta med sig när vi nu debatterar regelförenkling här . För trots detta och alla påtryckningar från olika håll hände det inte särskilt mycket. Som jag presenterade röstade för ett tillkännagivande. Det adresserades till regeringen . gjordes ett nytt tillkännagivande adresserat till samma regering. Det skulle dröja ända till 2006 när alliansregeringen tog plats i innan det började hända konkreta saker inom det här området. Ambitionen när alliansregeringen tillträdde var och är fortfarande höga, vilket är bra och något som vi alla kan glädjas åt. har varit pådrivande i detta arbete. Regeringen har en syn på regelförenklingsarbetet som handlar om att betona sambandet mellan regelförenkling, tillväxt i ekonomin och ökad sysselsättning. Regelförenkling är därför ett viktigt medel för att nå regeringens övergripande mål att bryta utanförskapet. Nya och växande företag är grundläggande förutsättningar för att skapa sysselsättning, ekonomisk tillväxt och förnyelse. Det är glädjande att även oppositionen är av uppfattningen att det är viktigt att arbetet utvecklas och går vidare, vilket ska tilläggas att det också gör. Detta framgår av den skrivelse som ligger till underlag för det betänkande som vi debatterar och senare ska fatta beslut om. Ytterligare en sak att glädjas över är att är ett av de ledande länderna i EU-kretsen och ett av sju länder som har inrättat ett regelråd. Enligt min och uppfattning är det angeläget att en inställning till företag och företagande som handlar om att göra vardagen enklare för våra vardagshjältar, vilket jag kallar företagarna, får råda på alla nivåer. I förrgår presenterade en rapport som visar att det finns mycket att göra på nivå när det gäller företagsklimat. Här har vi alla en viktig roll att fylla när det gäller att påminna våra kolleger i olika kommuner om att förenkling och bemötande är viktigt även på nivå. När det gäller förslaget från en majoritet av utskottets ledamöter om att driva på för one stop kan jag bara instämma i ambitionen. Det är dock onödigt att skicka ett tillkännagivande eftersom ett arbete i den riktningen redan är på gång i . Vad gäller den reservation som handlar om uppskruvade krav för regelförenklingsarbetet är jag inte heller här av någon annan uppfattning än att det arbetet i övrigt ska genomsyras av att det ska vara till nytta för nya och växande företag. Inledningsvis nämnde jag fyra k:n, krångel, kapital, kompetens och konkurrens. Det handlar om att arbeta på bredden inom alla dessa områden. Mycket har gjorts, och det finns mer kvar att göra. Det viktigaste är inställningen till företag och företagande. Avslutningsvis vill jag säga att jag inte tror att det är en slump att fler väljer att starta företag . Det handlar om synen på företag och företagande och om attityder. Jag vill påstå att attityderna har förändrats . 101 (S) replik: Jag skulle vilja fråga tredje vice talman om det är bra att regeringen inte följer de tillkännagivanden som en enig riksdag har givit och varför det inte behöver komma någon skrivelse under det innevarande . Vi behandlar föregående skrivelse i det här sammanhanget. Det är min ena fråga. Den andra fråga jag vill ställa är varför det skulle vara så krångligt att man skulle ställa samma krav som man uppenbarligen har gjort på när det gällt livsmedel och delvis miljö och varför det skulle vara så hemskt. Vi vet att när man tittar på detta så har de flesta företagare fått ett ökat krångel under denna regering. Det är ett mindre antal företag som har fått ett ganska mycket minskat krångel, men de flesta har fått ett ökat krångel. Den viktigaste frågan är: Varför skulle och ska regeringen inte fullfölja det tillkännagivande som en enig riksdag har gjort i det här sammanhanget? 102 Tredje vice talman (FP) replik: Det är riktigt som säger att den skrivelse som vi nu debatterar handlar mycket om tid som har varit. Den gäller perioden 20062010, och sedan blickar den också framåt. I skrivelsen finns en redogörelse för vad som har gjorts och vilka ambitioner som finns för framtiden. Det handlar också om när nästa skrivelse kommer att presenteras för . Jag har ingen annan uppfattning än att det arbete som har påbörjats ska fortsätta, som jag sade tidigare. Vi har också att se fram emot den skrivelse som kommer framöver. Det finns en stark ambition inom detta område. Det har uppnåtts en rad förenklingsåtgärder. Det var ett tufft mål det ska jag villigt erkänna som inte har nåtts till fullo. Men att spänna bågen högt och hårt är viktigt. Det är något som vi alla har lika uppfattning om. Det som har gjorts handlar om förenkling av regler, förenkling av administrativa processer, ökad samverkan och samordning mellan myndigheter, förbättrad service och tillgänglighet och förkortade handläggningstider och väntetider. Som väl känner till är ungefär hälften av alla de regler som finns påverkade av att vi är medlemmar i unionen. Regeringens arbete genom kommissionen på EU-nivå är av stor betydelse för att arbetet ska skrida framåt inte bara här i utan även på EU-nivå. Jag nämnde också att vi är ett av sju länder som har inrättat ett regelråd. Det finns mycket att glädjas åt och vara nöjd med. 103 (S) replik: Det finns mycket att vara nöjd med. Problemet är att huvuddelen av företagen trots allt har fått en ökad regelbörda och inte en minskad regelbörda. Det är ingen tvekan om den saken. Det konstaterar också framför allt . Det är på det sättet att de flesta har fått en ökad regelbörda. Sedan är det ett antal företag som har fått en minskad regelbörda och då ganska mycket. tar upp frågan om EU. Jag måste då ställa frågan: Varför tog inte högskoleministern, utbildningsministern och jämställdhetsministern upp regelbördan på sina områden när hade EU:s ordförandeskap och man kunde sätta dagordningen? Att finansministern och justitieministern inte gjorde det har jag redovisat tidigare. Men man måste ändå fråga: Var finns ambitionen när man inte är direkt ansvarig? Uppenbarligen har de statsråd som tillhört arbetat och varit aktiva i dessa frågor. Men det har inte de andra statsråden gjort. Då är frågan: Varför tog man inte upp detta på EU-nivå? Det var där man verkligen kunde påverka. Man måste ställa frågan varför statsråd inte gjorde det när de hade chansen. 104 Tredje vice talman (FP) replik: Det jag kan notera i det som säger är att han är förtjust i att peka på det som ska ökas. Han undviker att nämna vad som har gjorts. Jag refererade till historiken. Det gjordes inte särskilt mycket tidigare, men här går ändå arbetet framåt . Jag kan instämma med i att vi alla kan önska att det ska ske i en högre takt. Det är också regeringens ambition framöver, och det är därför vi har utsträckt arbetet för att det ska utvecklas ytterligare. Jag kan också notera att undviker att tala om de framsteg som har gjorts inom ett av de andra departement som liberalerna har haft ansvar för, nämligen Integrations- och jämställdhetsdepartementet. Också där har kraftfulla framsteg gjorts, men det är sådant som undviker att prata om. Tonen är ganska hög, tycker jag, med tanke på de reservationer som finns i betänkandet. De är inte särskilt kraftfulla, vill jag påstå. Jag skulle kunna sammanfatta reservationerna ungefär som att be någon som springer för fullt att springa. Det är min sammanfattning av de reservationer som finns. Det var också därför jag så tydligt gav uttryck för att jag är överens med utskottets majoritet förutom i punkt 1. Jag tycker att det majoritetsställningstagande som finns i punkt 1 handlar just om detta att be en som springer för fullt att springa. 105 (C): Detta är första gången jag tjänstgör som ersättare i näringsutskottet. Därför är det också första gången jag får tillfälle att delta i en debatt med näringsutskottet. Debatten handlar om regelförenklingsarbetet i företagen. Det är en fråga som jag har jobbat med begränsat enbart när det gäller skattefrågor och momsregler i mitt ordinarie uppdrag i skatteutskottet. Men den ligger mig självfallet varmt om hjärtat i sin helhet. När vi gick in i regeringssamarbete med alliansregeringen såg vi centerpartister möjlighet till inflytande på området. Vi var angelägna om att formulera en hög målsättning om regelförenkling motsvarande 25 procents reducering av företagens administrativa kostnader. Vi har under den mandatperiod som har gått tvingats inse att förändringsarbete tar tid och att uppnådda nationella förändringsresultat tyvärr i många fall motverkas av en ökad regelbörda från EU. Att förenkla för företagen är en självklar och viktig del av och alliansregeringens politik för jobb och fler och växande företag. Kärnan i arbetet med att förenkla för företagen har varit att utforma regler och processer så att de bättre anpassas till företagens villkor och verklighet. Det är glädjande att sedan alliansregeringen tog över regeringsmakten har regelbördan för någonsin minskat så att det trots allt har märkts. Det har blivit enklare, lönsammare och mer självklart att starta och driva företag. Vi har genom detta arbete åstadkommit ett historiskt trendbrott. har företagens administrativa kostnader sammantaget minskat netto och brutto. Det har funnits uppförsbackar, som ni förstår. Detta motsvarar i minskade årliga kostnader för företagen. Tack vare att vi har siktat mot stjärnorna har vi åtminstone nått trädtopparna. Med ett ambitiöst förenklingsarbete är vi nu på god väg att göra det som andra bara har pratat om. Vi har förenklat företagens vardag. Jag vill inte missa tillfället att uttrycka stolthet över att alliansregeringen har genomfört över 170 reformer för att främja jobb och företagsamhet i landet. Skatterna och avgifterna är sänkta med nästan , och trygghetssystemet för företagare har förbättrats. Med alliansregeringens politik har det blivit mer lönsamt att arbeta, enklare och mindre kostsamt att anställa och mer attraktivt att driva företag. Regelförenklingsarbetet är ett omfattande och ambitiöst arbete som har skett i nära samverkan med näringslivet. Det har också inneburit en attitydförändring och ett ändrat förhållningssätt i svensk statsförvaltning. Tolv departement och upp till 53 myndigheter har varit involverade. Regeringen har ägnat mycket tid åt att bygga upp en stabil struktur för arbetet. Som exempel kan nämnas att myndigheterna nu har byggt upp nätverk för kontinuerliga samråd med näringslivet inriktat på regelförenkling och redskap för att mäta effekterna av föreslagna insatser. Mätningarna används systematiskt för att identifiera förenklingsförslagen. Det var inte riktigt en sådan struktur som fanns tidigare, så där finns mycket att vinna framöver. Regelförenklingen har blivit en accepterad, naturlig och integrerad del av regelgivarnas vardag. Detta är viktiga framgångsfaktorer att ta fasta på i det fortsatta arbetet med att förenkla för företagen. Regelförenklingsarbetet omfattar nu totalt över 1 150 åtgärder. Omkring 270 åtgärder genomförs, planeras eller utreds på regeringens initiativ och närmare 880 åtgärder av myndigheter under regeringen. Drygt 590 åtgärder har hunnit genomföras . Av de återstående drygt 560 åtgärderna kan vissa genomföras på kort sikt medan andra måste analyseras vidare. Drygt hälften av åtgärderna är inriktade på att minska företagens administrativa kostnader. Men det finns också åtgärder som leder till förbättrad myndighetsservice och tillgänglighet, kortare handläggningstider samt samordning av uppgiftsinhämtning. Förenklingsarbetet syftar, som jag nämnde tidigare, i grunden till att utforma regler, processer och förfaranden så att de blir bättre anpassade till företagens villkor och verklighet. Väntetider och handläggningstider liksom service och bemötande hos myndigheter utgör också viktiga beståndsdelar i arbetet. Minst lika viktigt är att åtgärda regler som är irriterande för företagen. Det allra viktigaste är dock att åstadkomma hållbara förändringar i regelverken som gör att företagen konkret och påtagligt märker av att det har blivit en skillnad i deras vardag. Svaret till angående regeringens arbete gentemot EU blir också en upprepning av svar: tillhör den grupp av länder som driver förenklingsarbetet på EU-nivå, där av de regler vi brottas med har uppstått. Under ordförandeskapet förhandlade vi fram rådsslutsatser om bättre regler. Förenkling för företag är inte bara en fråga för konkurrenskraftsrådet, utan förenklingsarbetet måste ske i samtliga rådskonstellationer för att uppnå effekt precis som när vi här får alla myndigheter att jobba åt samma håll. deltar också i en högnivågrupp som arbetar för att konsekvensutredningar ska göras av viktigare tillägg till kommissionens förslag. Det arbete med regelförenkling som regeringen har bedrivit sedan den förra mandatperiodens början 2006 har även tydligt placerat som ett av de ledande länderna i på området. är ett av sju länder inom EU som har genomfört fullständiga mätningar av företagens administrativa kostnader. Vid sidan av har endast tre länder inom EU inrättat ett externt regelråd. Genom det svenska ordförandeskapet har inte bara drivit på utvecklingen utan har också kunnat inleda en diskussion om det framtida förenklingsarbetet inom EU. Socialdemokraterna, skriver i sin reservation att regeringen har misslyckats grovt med regelförenklingsarbetet och att de vill se en myndighetsgemensam portal för rådgivning samt registrerings- och tillståndsförfaranden. I sammanhanget tycker jag att det är högst oklart vad förslaget innebär. Ska man kunna ansöka om alla tillstånd som kan krävas på en Internetsajt eller är det endast information om tillstånd som ska finnas på en sajt? På företagssajten som drivs av , och finns redan en funktion där man kan söka efter vilka tillstånd som behövs för att bedriva en viss verksamhet. Där kan man även erhålla annan information som är bra att känna till vid start av verksamhet. One stop shops får som regel anses vara en bra åtgärd för att underlätta för företagare. Det är definitivt inget dumt förslag från oppositionen utan kanske rent av ett klokt förslag, förutom att jag anser att det de föreslår med sin myndighetsgemensamma portal i så fall redan finns på företagssajten . Oppositionens reservation gör varken till eller ifrån i frågan. Sammantaget allt arbete som sker på EU-nivå och nationell nivå tror jag ändå att förenklingsarbetet på lokal och regional nivå är det som är mest märkbart för företagen i deras vardag. Svenskt Näringslivs vd lär ha sagt att företagen avstår investeringar på uppemot 20 miljarder för att vi har för långa handläggningstider. Jag representerar här i och är därför naturligtvis extra stolt över att det var i just mitt hemlän som fick regeringens uppdrag att utarbeta förslag till hur länsstyrelsernas arbete med regelförenklingar bör utformas. Vår landshövding är själv entreprenör och företagare ända ut i fingerspetsarna och är garanterat den landshövding i som bäst känner till länsstyrelsernas tillämpning av regelverk, som till exempel ansökningsförfaranden, handläggning av ärenden, prövningar och tillsyn, och dessutom allt detta ur ett företagarperspektiv. Hon vet att tiden för samrådsförfarande måste bli kortare och att handläggningstiderna måste bli kortare. Jag önskar att hennes kunskapsnivå skulle vara norm för den regionala myndighetsutövningen runt om i landet. Jag tror att det skulle vara väl satsade pengar av staten för ökad tillväxt i landet att ge en sådan som , som besitter en så bred kombinerad myndighets- och näringslivskompetens, fortsatta möjligheter att jobba med landets länsstyrelser för att skapa ett ökande engagemang och förståelse för hur viktiga dessa frågor är för alla företagare i hela landet. Jag vet att detta blev en lång lovsång till vår lokala landshövding, men det beror på att hon faktiskt gör skillnad i . Jag är som sagt stolt över att vara kronobergare, men jag är också glad över att väljarna åter gav tillsammans med de övriga allianspartierna ett fortsatt förtroende för vårt arbete med att göra det enklare, roligare och lönsammare att starta och driva företag. Det måste fortsätta. har vi verktygen på plats för att åstadkomma en märkbar förändring i företagens vardag, och det kommer vi också att göra även om det tar än vad vi ursprungligen planerat. 106 (S) replik: Om jag inte minns fel och räknar helt galet var det som andelsmässigt förlorade mest i det här valet. Vem var det som fick förtroendet? Det är en minoritetsregering. Man kanske inte ska skryta så väldigt mycket. Jag skäller inte på . Jag tillhör själv ett parti som har missat i det här valet. Jag har ingenting att skryta om. Men man ska vara ärlig och säga att var det parti som minskade mest i det här valet. Det är ingen tvekan om den saken. Jag begärde ordet med anledning av detta med EU. Det går bra att säga att man har tagit upp det här i EU och att man tog upp det här på konkurrenskraftsrådet. Jag instämmer verkligen i att det här är en fråga som inte bara är för konkurrenskraftsrådet. Det är därför jag är lite tjatig om detta. Tog upp med finansministern att han skulle ta upp regelförenklingsfrågorna på finansministermötena under ordförandeskapet? Det är avgörande om vi på EU-nivå ska få ned regelbördan. Det hjälper inte med några flotta ord som man tar fram i konkurrenskraftsrådet om inte Ekofin gör motsvarande och om man inte gör det i alla andra råd. Dessutom skulle jag vilja fråga om skatterna. Hur kan man stå här och säga att man är stolt över detta som det är kostnaderna för skatterna som har ökat mest under den förra mandatperioden och gör det även under det här året? Det fortsätter ju. Kostnaderna för skatterna ökar för företagen, och då pratar jag inte om skattenivåerna utan om administrationen kring skatterna. 107 (C) replik: frågar om EU och finansministerns insats. Jag tycker att det är fantastiskt att jobbet blir av och att vi jobbar mot samtliga rådskonstellationer. Vi försöker kopiera det vi gör här och överföra att vi jobbar på bredden över hela organisationen. Vi har sett att det har tagit en oerhörd tid här att få våra 53 myndigheter att engagera sig i frågan. Det kommer förstås att ta en otrolig tid att engagera hela EU-apparaten på samma sätt. Tyvärr har de inte heller de mätinstrument som vi har skaffat oss här i för att se skillnaden, se uppnådda mål och se att det till och med vältras över fler regelverk från den sidan. Det gäller att få stopp på den produktion av nya regler som ställer till det. När vi nu mäter här i ser vi att det har ökat. När vi har åstadkommit elva kan vi bara tillgodoräkna oss sju på grund av att det har kommit till regler. En del har förstås kommit nationellt inom landet, men en del av dessa är EU-regler. Den förra regeringen började det här arbetet. Man började med att sätta upp , men man gjorde det bara inom skatte- och årsredovisningslagen. har vi breddat det betydligt mer. Dessutom vidtog man 291 åtgärder. Här har vidtagits otroligt många åtgärder, och väldigt mycket är på gång. Jag tycker att jag har all anledning att känna mig stolt över att det är så mycket som pågår, och mycket har faktiskt också uträttats även om vi gärna skulle se att siffran blev högre. 108 (S) replik: I det sammanhanget skulle jag vilja hänvisa till den historia som redogjorde för. Regeldiskussionerna är en förhållandevis ny fråga i politiken. Man påbörjade arbetet, men man nådde inte särskilt långt. Det berodde kanske på att man inte hade alla metoder på plats, men man införde i alla fall metoder. Sedan stoppades det arbetet upp för att det skulle vara nya metoder. Det kanske inte var så smart när vi ser det i backspegeln. Skattepolitiken är i alla fall i allt väsentligt en nationell fråga det finns visserligen överenskommelser om skatter på EU-nivå och ändå är det kring skatterna som administrationen har ökat allra mest i kronor och ören för just företagen. Det kan vi inte bortse ifrån. I det sammanhanget är det intressant att veta hur , bland annat i skatteutskottet och här i kammaren, agerat för att minska detta så att pålagorna inte ska vara så stora på företagen. I det sammanhanget kan man inte hänvisa till EU. På andra områden, som till exempel justitieministerns område, är det ingen tvekan om att det finns en lång rad regler som vi ska göra till svensk lagstiftning, och ibland kan det bli pålagor på företagen. Men skatteområdet är helt och hållet nationellt. Då är det intressant att veta på vilket sätt har försökt att minska regelbördan på företagen. 109 (C) replik: Jag tycker trots allt att det är intressant att göra de här jämförelserna. På vilket sätt har vi bidragit till att minska detta just på skatteområdet? Ja, jag vet inte om den nuvarande oppositionen tillsammans med på något vis minskade regelbördan när de fattade beslut här i kammaren om att göra ett tillkännagivande om den slutna kontanthanteringen. Det är den tyngsta regelbörda jag kan tänka mig att de små företagen, som är runt ett tusental, ska behöva handskas med. Många av dem har dessutom inte några anställda utan är egenföretagare. De ska ha denna regelbörda över sig. Sedan finns det tillkomna regler om kassaregister, omvänd momsskyldighet och annat just för att få bort svarta pengar och svart arbetskraft från marknaden. Jag tror att vi har varit tämligen överens mellan partierna om att de åtgärderna varit viktiga. De tynger förstås regelsystemet, men de har varit nödvändiga för att minska det fusk som har funnits ute i samhället. De nya metoder som vi har infört handlar om att sätta fötter på den här verksamheten i 53 myndigheter. Det gjorde man inte tidigare. Det behövdes alltså nya metoder för att verkligen kunna bredda uppdraget. Vi har breddat uppdraget, vi har verktygen och ska vi använda dem fullt ut. 110 (V): När vi talar om regelförenkling, att göra det enklare att starta och driva företag, kan man få uppfattningen att det är svårt att starta företag. Det är det inte. Det är i princip bara att kunna skriva sin namnteckning och ha en affärsidé som behövs för att starta ett företag. Problemen uppstår när du ska administrera ditt företag. Det är då myndigheternas krav på uppgiftslämnande blir en belastning för företaget. De har haft en tendens att öka . Framför allt har medlemskapet i EU gjort att regelbördan ökat . Den har ökat trots ihärdigt arbete från regeringens sida för att försöka minska kostnaderna för reglerna. sade, med tanke på vår reservation 2 som jag yrkar bifall till vi vill där påminna regeringen om vikten av att påskynda detta arbete att det är som att säga åt någon som springer för fullt att springa. Ja, så kan man kanske uttrycka det, men om man inte vet vart man springer spelar det ingen roll hur fort man springer. Det är där kritiken från sida ligger. Det finns nämligen två grundläggande saker som man konsekvent måste jobba med under regelförenklingsarbetet. Det ska alltid göras konsekvensutredningar när man inför ny lagstiftning och när myndigheterna sedan ska tolka och föra ut den. Detsamma gäller på EU-nivå, som ju är den tunga biten och gör att det blir besvärligt för företagen. Det behövs alltid konsekvensutredningar innan man implementerar eller inför nya EU-direktiv. Sådana görs inte eller också görs de slarvigt. Det är därför vi inte når upp till högre resultat än ca 7 miljarder i minskade kostnader. Målet var , vilket skulle bli ungefär 22 miljarder. Det är förstås ett misslyckande, men det kan också bero på, som det står i betänkandet, att i är regelgivning och reglerna väl utformade och allmänt accepterade i en internationell jämförelse. Därmed är också kostnaderna låga. Om det är på det sättet blir det naturligtvis svårt att nå de . tror jag att det handlar om både och.