prot · GZ0938 · 2011-11-29 00:00:00 — Det var en reform som de var skeptiska till och inte trodde skulle leda till jobb, men vi ser att det gett fantastiska sysselsättningseffekter. Reformen finansierar sig själv genom att fler kommer i arbete, betalar in skatt och bidrar till vår välfärd. Jag ser därmed med tillförsikt fram emot att restauranger kommer att anställa unga människor, och jag hoppas att det blir en stor succé, på samma sätt som ROT- och RUT-avdragen har blivit det. Jag återkommer till min fråga till : På vilket sätt kommer det att bli fler jobb för ungdomar om man höjer arbetsgivarens kostnader för att anställa? Det är en intressant fråga. Det ligger i era förslag. Överläggningen var härmed avslutad. 19 § Svar på interpellationerna 2011/12:121 och 143 om elprisområden 113 Statsrådet (C): har frågat mig vad jag avser att göra för att alla elkonsumenter i ska behandlas lika vad gäller elpriset och att elintensiva småföretag ska kunna konkurrera på lika villkor. har frågat om jag är beredd att stoppa indelningen i elnätsområden tills byggt ut överföringskapaciteten. De små och medelstora företagens konkurrenskraft är mycket viktig, inte bara för regionen utan också som en motor i den svenska ekonomin. En indelning i elområden är ingenting nytt, utan den princip på vilken den nordiska elmarknaden bygger. följde elområdesgränserna den svenska nationsgränsen, men från följer de i stället de så kallade snitt som anger var det geografiskt finns flaskhalsar som begränsar stamnätets överföringsförmåga. Bakgrunden till den nya ordningen är krav på , inte på regeringen, att dela upp i elområden för att värna den inre marknaden och åstadkomma en fungerande elmarknad i . Den tidigare modellen med att flytta flaskhalsarna i det svenska stamnätet till gränserna och begränsa elexporten i syfte att gynna svenska konsumenter anses strida mot . Regeringen hade gärna sett att uppdelningen i elområden gjorts först efter att den nya stora stamnätsledningen Sydvästlänken tagits i drift. Detta var dock inte möjligt enligt den ansvariga myndigheten, . Den planerade Sydvästlänken är mycket viktig för att prisskillnaderna inte ska bli bestående. identifierade behovet av stamnätsförstärkningar i . Därför fattades 2005 ett inriktningsbeslut om att förstärka stamnätet mellan och , då benämnd Sydlänken. påstående om den stora skillnaden i elkostnad mellan norr och söder är vilseledande. Det är en beräkning som bygger på att en villa i norra förbrukar lika stor mängd el som en villa i , och det förutsätts också att den är eluppvärmd. Hur mycket en villa förbrukar är väldigt beroende av yttertemperaturen, vilken varierar mellan norr och söder. Vidare är det av all uppvärmning som sker med el. Beräkningen är dessutom baserad på priser efter elområdesindelningen under vilken kärnkraften producerat på av full effekt. Vi ser nu när kommit i gång att skillnaderna mellan område 3 och område 4 minskat kraftigt trots att endast producerar på en reducerad nivå. En effekt av de nya elområdena är att det blir tydligt var det finns behov av investeringar i ledningar och ny elproduktion. kommer att investeras i stamnätet, bland annat i Sydvästlänken. Ökad produktion och ökad överföringskapacitet kommer att medföra ett lägre pris och minskade prisskillnader mellan elområden. Regeringen arbetar också för att konsumenterna ska ges möjlighet till timmätning av sin elförbrukning. Då kan konsumenterna styra sin förbrukning till tider när elen är billigare och sänka sina kostnader. 114 (S): 0,37, 0,56, 0,38, 0,56, 0,39, 0,56 så ser det ut i dagens när man går in och tittar vad en kilowatt kostar. Den första siffran är prisområde 1. Den andra siffran är prisområde 4. Så lever konsumenterna i . Det finns säkert en och annan konsument, vanlig villaägare, som oroar sig för framtiden just i det perspektivet och undrar hur det kan komma sig att om man bor mitt i mörka , runt , kan man få betala ett pris på ena sidan elområdesgränsen och ett annat pris på den andra. Det är klart att de funderar över vad det är som håller på att hända. Därtill kan man fundera på hur det är för en företagare som olyckligtvis råkat hamna i , det vill säga i prisområde 4. För den företagaren, det kan exempelvis gälla ett plastföretag, kan det i vardagen betyda ett par miljoner . Det kan i konkurrenshänseende vara ganska mycket för en småföretagare. I grund och botten handlar det om jobben och framtiden. Det är dessutom en konkurrensfråga. Ska vi i inte ha samma förutsättningar beträffande konkurrenspolitiken inom som i ett globalt perspektiv? Mot bakgrund av det är jag oerhört förvånad över det svar ministern har gett till oss interpellanter här i kammaren. Det är också svaret ut till konsumenterna och företagen: Det kommer inte att bli någon förändring. Vi ska få fortsätta att leva efter de här orättvisorna och konkurrensförutsättningarna. som detta sker har vi export från till våra grannländer , och . Den vanliga konsumenten och företagen tror jag upplever detta som mycket märkligt. Jag hoppas att ministern här i kammaren kan förklara varför vi har ett sådant här system. Det finns flera saker i svaret som man kan bli ganska upprörd över. Men det som jag blir mest upprörd över är när ministern säger att bakgrunden till den nya ordningen är krav på , inte på regeringen. Jag får be om ursäkt, fru talman, men vem och vilka är ? Är det inte så att det är ett statligt affärsverk? Är det inte så att regeringen har makt och möjlighet att ha inflytande över ? Det blir väldigt märkligt att lägga ut en dimridå: Skyll inte på oss! Det är inte vi! Det är affärsverket som har ställt till med denna orättvisa för företagen! 115 (S): Jag måste säga att jag är glad att vi nu får den här frågan till kammare. Detta är någonting som väldigt många människor pratar om vid köksborden och på det moderna sättet på Facebook. Det här är någonting som upprör. Folk undrar varför det är på det här sättet. Ingen kan ge en vettig förklaring till dem som drabbas. Därför är det bra att vi har den här debatten. I denna talarstol och i denna kammare ska sådant dryftas. Men i sakfrågan är jag inte nöjd med svaret. Som vi allihop vet och som redogjorde för har indelningen i elprisområden kraftigt höjt elkostnaderna för företag och hushåll i . Svaret handlar om att det måste vara någon annan. Den första annan som regeringen skyller på är . Men det är inte så att har beslutat detta. Däremot kunde man kanske förvänta sig att det skulle ske. gick i förväg. Ministern nämner att EU inte tillåter att vi gynnar svenska konsumenter och att det skulle vara fel enligt EU. Det är väl riktigt att den inre marknaden handlar om likaberättigande. Men det är väldigt underligt när en regering inte står upp för sina medborgare och för sitt land. När vi har denna attityd gör vi verkligen inte det europeiska projektet någon tjänst. Jag ska inte själv uttrycka det vidare. Däremot ska jag läsa upp ett citat av en som anser sig vara kunnig i det här: Uppenbarligen fann man från svenskt håll det inte mödan värt att försvara linjen att det inte är de svenska elkonsumenternas ansvar att säkra den danska elförsörjningen. Det måste rimligen vara något som danskarna själva får klara, genom att bygga ut den egna överföringskapaciteten eller den egna elproduktionen. Det här skrev , känd i denna kammare som före detta moderat riksdagsledamot. Och det är precis så det känns. Regeringen har abdikerat i den här frågan. Men det är egentligen inte EU-kravet i sig som är det allvarliga, utan att regeringen inte har sett till att bygga ut nätet. Ministern redogör i svaret för att man pekade på vilka problemen var. när vi sitter i den här situationen skyller man på . Men det är faktiskt regeringens ansvar att styra myndigheterna. Det är regeringens ansvar att se till att det fungerar. Här har man lyckats skylla på och på för någonting som drabbar så väldigt många. Jag har sett regeringen mycket mer aktivistisk när det gällt att bygga ut överföringskapaciteten till andra länder, vilket vi har diskuterat i denna kammare. Där har man legat på, naturligtvis med konsekvensen att vi smittar vårt svenska elpris med ett dyrare kontinentalt pris. Där har regeringen varit aktiv. Men att man sett till att bygga ut kraftnätet i vårt eget land har vi inte sett mycket av. får vi se konsekvenserna av detta. Ministern säger till och med att regeringen gärna hade väntat, men att det inte gick på grund av . Men det är faktiskt regeringen som bestämmer i det här landet. Anser ministern att det är bra med ett högre elpris i ? Den känslan kan man verkligen få av svaret. 116 (M): går skam på torra land. Jag undrar om det inte är precis det som händer här och i kammaren. Här står två socialdemokratiska ledamöter och ondgör sig över de problem som har skapats genom indelningen i olika elområden. Men problemen är skapade av er. Det var under er regeringstid, under tid som statsminister, som grunden till problemen skapades. Det är sant att områdesindelningen är en följd av krav från efter klagomål från . Det här är ingenting som jag tror att någon i egentligen ville ha. Det var ingenting som regeringen ville ha och det är ingenting som regeringen eller vi här i har fattat beslut om. Men roten till problemen finns inte i EU eller . Grunden till problemet är att vi har ett kraftigt underskott på el i till följd av stängningen av två reaktorer 1999 respektive 2005. Det var ett demokratiskt fattat beslut. Jag har stor respekt för att det finns olika uppfattningar mellan olika partier om kärnkraftens vara eller icke vara. Jag har också respekt för det demokratiska beslut som fattades då. Det jag inte har respekt för är att dåvarande regering inte tog det ansvar den borde ha tagit. Man borde då ha satt fart på utbyggnaden av kraftnätet. Man skulle ha satt i gång arbetet med Sydvästlänken redan då, för man visste att det fanns ett kraftigt elunderskott i . Det har man vetat . Ändå underlät regeringen att göra någonting åt detta problem. Nuvarande regering försöker lösa den oreda som Socialdemokraterna skapade. Investeringsbudgeten för är tio gånger högre än den var 2005. Problemet är bara att utbyggnaden av Sydvästlänken tar i storleksordningen . Det är ingenting som man gör bara eller i en handvändning. Om ni hade fattat beslut om att bygga ut överföringskapaciteten 1999 hade sannolikt kapaciteten funnits , när den så väl hade behövts. Det känns lite anmärkningsvärt när man läser interpellationerna. interpellation är väl i huvudsak sakligt korrekt, men skriver att det är regeringens beslut att dela in landet i elnätsområden. Det är inte regeringen som har fattat beslut om detta, utan . Jag ogillar också den typ av skrämselpropaganda som förs fram i interpellation. Han nämner siffran . Men det ligger väldigt många antaganden bakom det beloppet, vilket energiministern också var inne på. Jag tycker att det är anmärkningsvärt att man försöker skrämma upp invånarna i genom att överdriva effekterna. Prisskillnaderna kommer inte att vara stora . De kommer kanske inte ens att finnas . Det går inte att säga hur stor merkostnaden blir förrän vi har sett hur har löpt. Vad kan man då göra åt problemet? Att bygga ut överföringskapaciteten är det självklara, vilket jag har nämnt. Det arbetet pågår. har också fått i uppdrag att följa och analysera effekterna av reformen. Man har också i uppdrag att komma med förslag om man ser möjligheter att lösa dessa problem, och man ska rapportera . Förhoppningsvis kan det komma lite skarpa förslag då. Men stå inte här och sträck på er, och tyck inte att ni är oskyldiga! Det är faktiskt ni som har skapat den här oredan. 117 (C): Tack till statsrådet och interpellanterna! Jag tycker att det är viktigt att frågan om elområden debatteras. Indelningen i elområden är inget som regeringen har hittat på. Däremot kan man säga att regeringen och framför allt tidigare regeringar kan hållas ansvariga för den effekt som vi nu ser i form av ökade prisskillnader, trots att det både här och längre söderut är förhållandevis milt. Detta har med rätta skapat reaktioner. Tack vare frågeställarna här får nu energiminister tillfälle att klargöra den nuvarande regeringens ansvar för det som händer och på vilket sätt regeringen vill motverka de effekter som elområdesindelningen nu tydligt får. Det handlar om bristfällig kapacitet i näten för överföring inom landet och om en snedfördelning i energiproduktionen. Det var decennier sedan det slogs fast att Norrlandsälvarna är vår största tillgång för elproduktion, och det är de alltjämt. Det är heller inte obekant att vi då talar om en landsända där man länge har ansett att man inte tillräckligt får del av den kaka som de har levererat till . Denna obalans är en av de faktorer som många påstår har hämmat utvecklingen i dessa län. Man kan säga att indelningen i prisområden, även om den har påtvingats oss genom order från , kan leda till att något av denna obalans synliggörs och kan motverkas. Lägre energiskatt och därutöver klart lägre elpriser borde faktiskt gynna industrin och hushållens ekonomi i . Det är den ena aspekten. Den andra aspekten är att detta visar hur känslig vår energiförsörjning är och vilka effekter det får när en alltför stor del av kärnkraften står stilla. Både i och står reaktorer stilla . Jag tycker att det är bra att energiministern är tydlig och ställer krav, åtminstone så länge kärnkraften är en väsentlig del av vår elproduktion. Det är inte acceptabelt att det dröjer till december med sådant som var tydlig med att man borde ha klarat av . Det är också viktigt att vi så snabbt som möjligt bygger ut det förnybara. har delat in landet i elområden strikt efter de flaskhalsar som man identifierar i överföringen och inte efter var någonstans i landet elen produceras. Därför blir nu elen billigare där den produceras än där den för tillfället inte produceras. Indelningen kan man ha synpunkter på, och det är förstås begripligt att kritik kommer, men den ska riktas åt rätt håll inte mot regeringen. anmälde efter påtryckningar från kraftbolagen, och reagerade snabbt och genomförde det som krävde av oss. Regeringen har att åtgärda de problem som kommer fram i ljuset av den obalans som elområdena pekar ut och som vi dessutom har med oss historiskt. Den satsning med 3 ½ miljard som regeringen gör är sex gånger mer än vad den tidigare socialdemokratiska regeringen har satsat på elnäten. Regeringen har tagit fram en energiöverenskommelse som är bred och långsiktig och som sätter de långsiktiga spelreglerna för kraftproducenter och industri . Man borde kunna förvänta sig att också kärnkraftsindustrin tar sitt ansvar och levererar det man säger sig vilja göra. ser vi nu en rekordstor satsning på utbyggnad av vindkraft och annan förnybar energi. Framför allt sker det i de områden i landet där elen behövs, nämligen i . 118 (S): Tack, ministern, för svaret! Det var intressant att ta del av det. Det väcker också en del frågor. Vi kan konstatera att infrastrukturen för eldistribution är otroligt viktig. Vi talar alldeles för lite om det. Det är lättare att tala om infrastruktur när det gäller järnväg, väg och datakommunikation, men infrastrukturen för eldistribution är lika viktig. Vi ser flaskhalsar i näten. Risken är att de ökar, inte minst med regeringens ambition att öka exporten ut i . kom en rapport från om behovet av kraftfulla investeringar i nätinfrastrukturen. Jag funderar på hur regeringen har tagit hand om det. Det är nu . Sedan säger att också elprisområdena är Socialdemokraternas fel. Det är intressant. I Svenska kraftnäts jubileumsskrift konstaterade man: Stamnätet är inne i en ekonomiskt gynnsam period med rätt begränsade behov av ny- och reinvesteringar. Denna situation bedöms kunna gälla under åtskilliga år framåt i tiden. Det var man konstaterade detta. Precis som blir jag fundersam när jag läser svaret från ministern. På s. 1 hänvisar ministern till krav på , alltså att det ställdes krav på att de skulle införa detta. Vad menar ministern i den frågan? beslutade ju att de nationella systemansvariga myndigheterna skulle ombes starta processen med att dela in det gemensamma nordiska börsområdet i ytterligare potentiella anbuds- eller prisområden med sikte på 2010. Jag tror faktiskt att regeringen var representerad på detta möte i . Då blir det märkligt att man i svaret skyller ifrån sig på ett affärsdrivande verk som . Jag sitter i . Där har vi haft frågan om behovet av elnätsinfrastrukturen och problem med flaskhalsar uppe. Det krävs samplanering inom . Det krävs stora investeringar, och det saknas långsiktig nätutbyggnadsplan. Jag undrar hur ministern ser på möjligheten att de nordiska länderna framöver utvecklas till ett prisområde som är isolerat eller mindre påverkat från övriga så att man kan motverka att priserna löper amok. På s. 2 i svaret konstaterar ministern att ökad produktion och ökad överföringskapacitet kommer att medföra ett lägre pris och minskade prisskillnader mellan elområdena. Kan ministern lova det? Hur kopplas det i så fall ihop med regeringens ambition om ökad integration med det europeiska nätet och ökad export? Vad innebär det för elpriset i , i och i ? 119 Statsrådet (C): Precis som flera har varit inne på i replikerna så här långt är skälet till att är indelat i fyra elprisområden att den danska bankföreningen har klagat till och påtalat att genom att begränsa sin export till för att hålla elen kvar i landet faktiskt bröt mot den inre marknaden. Det är bakgrunden till och innebörden i att införde elprisområden. Å ena sidan ska man balansera behovet och skyldighet att leva upp till EU:s inre marknad, å andra sidan ska man hitta ett system där vi i klarar vår elförsörjning utan att elen bara flödar ut ur landet. Precis som jag angav i mitt svar hade vi från regeringens sida helst sett att ett system med elprisområden hade fått avvakta till efter 2015, då vi bedömer att Sydvästlänken kommer att vara på plats. Detta var dock inte möjligt, för om hade bestridit kraven hade vi riskerat både böter från EU och att behöva betala skadestånd till de klagande. följer vi frågan noga i regeringen. Jag själv följer den . Alldeles efter att reformen var satt i sjön gav jag ett uppdrag åt att ta fram en studie och analysera vad det var som gjorde att vi fick prisskillnader mellan norra och . Den studien har överlämnats till regeringen, och vi kan konstatera ett par väldigt intressanta saker. Det första är att detta visar hur otroligt sårbart är när vi är så beroende av kärnkraften, vilket var inne på. Det faktum att kärnkraften inte har fungerat som den ska, framför allt genom att inte hade en enda reaktor i gång i , är en av huvudorsakerna till att elpriset , ska man säga, har varit högre i jämfört med i norra . När kärnkraften inte fungerar kommer det att leda till en högre prisskillnad, vilket får till konsekvens att konsumenterna i får bära priset för att och inte levererar som de ska. Det bekräftades sedan av det faktum att när två av reaktorerna tagits i bruk, vilket de gjort , så har också prisskillnaderna minskat. Därför har jag i den offentliga diskussionen varit väldigt tydlig med att svensk kärnkraft måste kunna leverera när behovet är som allra störst. Det andra vi kan se är att vi just nu har gott om vatten i vattenmagasinen i norra . Vattenkraften överlevererar jämfört med tidigare vintrar, vilket pressar ned elpriserna i norr, och man har ett väldigt lågt elpris i norra . Därtill vet vi att den danska vindkraften inte har levererat som den ska, vilket har gjort att möjligheterna till billig tillförsel av vindkraftsel från har varit mindre . Sammantaget innebär detta att det har funnits grund till prisvariationerna mellan norra och . Just har elen i norra kostat kilowattimmen. i , prisområde 4, har kostat kilowattimmen. Båda dessa prisnivåer är väldigt låga och ligger under vad tyska konsumenter just nu betalar. Svenska konsumenter, oavsett var man bor i , har haft ett väldigt konkurrenskraftigt elpris. Det här är ett system som vi följer väldigt noga. Jag har full förståelse för att det är ett system som när det skapar olikheter kan leda till att man uppfattar det som orättvist och att man kan bli upprörd. I mitt nästa inlägg kommer jag att återkomma till allt det som regeringen nu gör för att minimera risken för bestående prisskillnader mellan prisområden. 120 (S): Jag tror att alla här i kammaren ser fram emot nästa inlägg från ministern där vi tydligen ska få veta vilka åtgärder regeringen ska vidta. Detta kunde ministern ha haft med i sitt svar så hade vi eventuellt kunnat få en lite annorlunda debatt. Jag vill ändå kommentera ett par saker som uttryckte och som stämmer väl med vad ministern också säger: Skyll inte på oss! Detta är Socialdemokraternas fel. Min minnesbild, fru talman, är att det är en borgerlig regering som har styrt . Efter vad som går att utläsa kring dessa elprisområden har detta inträffat och besluten tagits under den nuvarande regeringens tid. Då måste det väl ändå finnas någon tillstymmelse hos de borgerliga till att känna efter att kanske har de lite ansvar för det som händer just . Därför blir jag nästan mörkrädd när jag hör ministern säga att det är konsumenterna i som får bära priset. Hon står här i kammaren och uttrycker detta, precis som om det vore okej. Det jag känner inför detta är inte lämpligt att säga här i kammaren, för det är verkligen inte okej. Vi måste väl ändå ha samma förutsättningar som konsumenter men också som företagare i detta land, utifrån ett konkurrensperspektiv. För att gå tillbaka till att skylla ifrån sig och att det handlar om och så vidare är det ändå så att regeringen i ett regleringsbrev gav ett uppdrag till : ska efter samråd med , och inleda processen med att dela upp i ytterligare s.k. anmälningsområden. Detta är fakta, och detta är ju en order som den här regeringen har gett . Då måste man väl ändå kunna erkänna att man har ett ansvar och står bakom detta. Och om man nu har begått ett misstag, för det måste man erkänna att man har gjort, så måste man fundera på hur man kan göra för att göra om och göra rätt. Om en indelning i fyra prisområden inte är det optimala eftersom det skapar konkurrens på ett sätt som är orättvist måste man fundera på om man kan göra på ett annat sätt. I utredningen som har gjort finns det andra förslag, men dem har man inte bejakat. Man kunde ha haft exempelvis motpris och jobbat utifrån det och då haft ett enhetligt pris i . Det hade kunnat vara en annan modell. Vi får hoppas att ministern kommer tillbaka i sitt svar och förklarar både för oss här i kammaren, för medborgarna i och för företagen hur de ska klara sig och kunna driva en konkurrenskraftig verksamhet när det inte är sjysta villkor. 121 (S): Jag måste först säga att det kommer fram antydningar och till och med tydliga uttalanden i den här debatten om saker som jag faktiskt inte trodde att vi skulle behöva diskutera. Men redan i ministerns svar skulle jag vilja säga att det finns en nonchalant inställning till alla dem som har eluppvärmning och finns i elprisområde 4. Det finns liksom en liten känsla i det här svaret av att det är kallare i så det är väl bra att det kostar lite mer i . Jag hoppas att det är fel. Men när jag hör på så hör jag samma sak. Jag hör ett resonemang om att genom det här systemet äntligen får billigare elpriser. Det där är en mycket farlig väg, och jag ska säga att befolkningen i känner av detta, inte bara i den här frågan. Det är alldeles uppenbart, och det vet alla, att vi har en regering som snarare skulle kallas en Mälardalsregering än en svensk regering. Att på det här sättet försöka förminska problemen för alla dem som faktiskt försöker klara av sin budget, ofta unga familjer med nyköpta hus som sitter och tittar på elräkningen, att marginalisera dem och säga att de bara är och att man minsann inte har det lika kallt utanför huset som man har det i , det håller inte. Det är inget argument. Folk är väldigt upprörda över detta. Vad handlar det egentligen om?