prot · GY0970 · 2011-03-10 00:00:00 — 66 Socialminister (KD): Just nu pågår en remissomgång som ska vara avslutad i slutet av . Sedan ska det naturligtvis bedrivas ett arbete, men pengar finns avsatta i regeringens budget. Det gör att vi planerar att kunna genomföra detta . Därmed får man ett skydd i två delar: dels, om vi följer utredningens förslag till varje del, till förebyggande verksamhet, dels någonting när den medicinska behandlingen avslutats. Tandvårdskostnaden blir ingen eller väldigt liten. Vi talar här om en grupp människor som inte själva i större utsträckning kan påverka sin tandhälsa på samma sätt som du och jag kanske kan göra genom att vi går till tandläkaren och genom att vi borstar våra tänder eftersom det för dem krävs väldigt mycket större insatser. Tandvårdsproblemen kommer, som sagt, utöver de stora problem som den här gruppen personer brottas med. Tack för frågan! 67 (V): Jag har en fråga till statsrådet . Som vi tidigare hört har medierna uppmärksammat förra årets avvisning av romska gatumusikanter som även är EU-medborgare. Vi vet att den romska gruppen genom historien har utsatts för en omfattande diskriminering och förföljelse. Inte minst därför är det mycket viktigt att även misstankar om strukturell diskriminering utreds och åtgärdas. I ska alla behandlas lika. Annars är statsrådet mycket noga med att inte kommentera enskilda fall, men uttalade han sitt stöd för avvisningarna och hänvisade till utlänningslagen. Jag undrar därför om statsrådet vidhåller sitt stöd för avvisningarna. 68 Statsrådet (M): Låt mig, om jag inte var tydlig tidigare i mitt svar till Shadiye Heydari, nu vara tydlig och säga: Har det inletts en rättslig process vore det i alla fall för mig fullständigt olämpligt att som statsråd gå in och göra uttalanden och värderingar. I efterhand har jag förstått att det som jag sade värderades i förhållande till polisens handläggning. Redan detta faktum borde väl vara tillräckligt för mig att i fortsättningen vara mycket sparsam och försiktig med mina kommentarer. Det har jag för avsikt att vara. 69 (V): Jo, statsrådet är mycket tydlig. Men även om JO och också nu utreder saken förväntar sig att som ansvarig minister tillsätter en oberoende utredning detta för att klarlägga vad som skett och i givet fall även kompensera de drabbade för rättsövergrepp. Det gäller då vilka skäl som funnits för avvisningarna, kopplingen till befintlig lagstiftning samt hur det kommer sig att ingen av de förvarstagna har fått tillgång till offentligt biträde. Även om jag kanske fortsätter att hugga i sten frågar jag: Kommer statsrådet att tillsätta en sådan här utredning och se till att de drabbade kompenseras om det finns skäl för detta? 70 Statsrådet (M): Svaret på den första frågan är naturligtvis nej. Jag är inte justitieminister, utan jag är migrationsminister, och detta är en polisiär fråga som därmed faller inom justitieministerns ansvarsområde. Svaret på den andra frågan handlar om precis det jag svarat om, det vill säga att vi väl åtminstone måste ge en möjlighet att sätta sig ned och gå igenom fallet och komma fram till huruvida det som utlänningslagen säger, stadgar, i det här fallet har fungerat eller inte. I alla fall jag tycker att det är ett lämpligt kriterium för en rättsstat att man låter de institutioner som är satta att hantera lagstiftningen och lagstiftningens verkningar slutföra sitt arbete innan vi regeringen och , som stiftar lagar går in och har synpunkter på detta. Men är möjligen av en annan uppfattning. Provet för servering av alkohol 71 (C): Jag har en fråga till socialministern. Den handlar om prov för servering av alkohol. Det har nämligen visat sig vara väldigt svårt att klara av de här proven. Självklart ska man kunna alkohollagen därom råder ingen tvekan men lagtexten, text och regeringens propositionstexter är skrivna på ett mycket svårt språk, på byråkratspråk. Det gör att det är mycket svårt att förstå, att ta till sig, vad texten vill säga. Det har visat sig att det är oerhört lätt att missförstå provet med frågor att svara på. Det innebär att folk har svårt att klara av provet vid första tillfället. Inte minst gäller det personer med läs- och skrivsvårigheter. Min fråga till ministern är om ministern är beredd att ge eller i uppgift att formulera en lättare text. 72 Socialminister (KD): Jag tackar för frågan men måste bekänna att jag inte fullt ut är uppdaterad på problemet som säkert förtjänar stor uppmärksamhet. Såvitt jag vet pågår inget arbete i nämnda riktning. Precis som understryker är det förstås väldigt viktigt att alla personer som får förtroendet och därmed ansvaret för att svara för alkoholutskänkning är väl uppdaterade på regelverk och lagar så att de kan fylla den funktion som de har. Därför är det viktigt att det här regelverket uppfylls. Det får inte vara så att kraven på de här personerna sänks, utan detta ska naturligtvis fungera. Självklart ska det inte vara onödiga krångligheter i prov som man tvingas genomgå. Det ska vara enkelt och begripligt så att man kan ge de svar som krävs för att man ska kunna visa att man uppfyller kraven och därmed fyller sin roll. Men finns det inga planer från regeringens håll att göra något här. 73 (C): Skälet till att jag frågar ministern är följande. När man vänder sig till eller säger de att det måste komma en begäran från ministern för att man ska göra en lättare text eller en enklare handbok. Inte minst från folkhälsosynpunkt är det oerhört viktigt att man vet hur alkohollagen ska hanteras just för att minimera risken att personer får alkoholproblem ministern förstår vad jag menar. Det är därför jag ställer min fråga och begäran till ministern. Om ministern har för avsikt och, precis som jag, vill att alla ska klara av provet önskar jag att ministern riktar nämnda begäran till och . 74 Socialminister (KD): Det här med att alla ska klara av provet kan förstås uppnås på flera olika sätt. Det ska uppnås genom att människor är väl pålästa och därmed kan fylla den roll som de har. Jag har inga planer på och tänker inte lova att ett sådant här arbete genomförs. Vi i regeringen har en mängd viktiga saker som vi arbetar med, men jag tar gärna emot ytterligare information för att se om någonting kan göras. 75 (S): Jag vill ställa en fråga till . Läget är att nu planerar att dra in sina lokalkontor på 130 orter. Tusen personer i organisationen ska bort. har ett omfattande utredningsarbete genomförts som syftat till att bygga upp lokala servicekontor, minst ett kontor i varje kommun enligt den statliga utredningen medborgarna för bättre offentlig service. När nu ska ta bort sina lokalkontor undermineras hela tanken på att bygga upp lokala servicekontor med arbetsförmedling, skatteverk, försäkringskassa och kanske även polis och en koppling. Syftet med dessa kontor skulle vara att garantera likvärdig service över hela landet men med lite olika lokala variationer. ska leva har i en skrivelse till statsministern och regeringen protesterat mot detta. Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att tanken på lokala servicekontor ska vara en realitet även ? 76 Statsrådet (KD): Självklart är det ur ett förvaltningspolitiskt perspektiv bekymmersamt. Jag kan hänvisa till den förvaltningspolitiska propositionen som regeringen lagt fram och som också ställt sig bakom. Där skriver vi att den samverkan som inletts mellan myndigheter med behov av lokal närvaro bör utvidgas och fördjupas. Ett långsiktigt mål bör vara att grundläggande lokal statlig service kan förmedlas via gemensamma servicekontor eller andra gemensamma kontaktpunkter. I propositionen skriver vi även att varje myndighet har ett ansvar för utveckling av sin egen service. Det bekymmersamma med handlingsplan är att det får återverkningar inte bara på verksamhet utan även på andra myndigheter såsom , , Arbetsförmedlingen, vilka också är delar av de lokala servicekontoren. Om fullföljer sina planer är risken att det undergräver möjligheterna för annan statlig service. Detta måste vi följa. Vi analyserar noggrant ur mitt förvaltningspolitiska perspektiv konsekvenserna av förslag och kommer att återkomma om hur vi ska tackla dessa frågeställningar framöver. 77 (S): Jag tackar för svaret. Att följa och analysera är ett rätt så passivt förhållningssätt i sammanhanget. etableras nya fakta på marken, det vill säga vi står inför ett nedläggningshot på försäkringskassesidan. Därmed står vi också inför något som kommer att underminera hela tanken med lokala medborgarkontor över hela landet. Det är ett haveri som håller på att inträffa, och ska det förhindras krävs kraftfulla åtgärder från regeringens sida. Då räcker det inte att analysera, följa upp, se vad som händer, eventuellt fundera över åtgärder. Hela projektet står inför att drabbas av dödskramper. Kommer det att tas några initiativ så att det som står i utredning om lokala medborgarkontor och medborgarservice kan förverkligas? Kommer ministern att i praktiken ta några sådana initiativ och ha något kraftfullare att komma med än att följa upp och analysera? 78 Statsrådet (KD): Vi behöver komma ihåg att ansvaret för hur statliga myndigheter organiseras ute i landet i första hand åligger den enskilda myndigheten. Den traditionen har vi haft i , även under socialdemokratisk regeringstid. Det ligger dock på regeringen att försöka se till att statens samlade agerande innebär likvärdig service i alla delar av landet. Servicen kan ta sig olika uttryck. Vi har den fysiska närvaron, öppenheten för spontana besök, möjlighet att boka besök, webbtjänster, telefonservice och andra informationsinsatser. Mitt ansvar som förvaltningsminister är att följa detta så att medborgarna får likvärdig och god service och att vi har god representation ute i landet. Konsekvenserna av förslag till agerande kommer vi självklart att analysera. I diskuterar vi olika åtgärder och hur vi ska gå vidare med de förslag som finns med anledning av den utredning som hänvisar till. Det återkommer vi till när dessa diskussioner är avklarade. Gemensamt europeiskt ansvar för asylsökande 79 BORIANA (M): Jag har en fråga till migrationsminister . sökte 31 819 personer asyl i . Av de ärenden som behandlades beviljades uppehållstillstånd i av fallen. var återigen tredje största asylland i Europeiska unionen, efter och . Det finns all anledning att vara stolt över vårt engagemang och vårt ansvarstagande. Men kan inte hjälpa alla. Det måste finnas fler som delar på ansvaret. Min fråga är: Vad kommer statsrådet att göra så att fler länder i Europeiska unionen tar sitt ansvar? 80 Statsrådet (M): Jag tackar för en fråga som är extra viktig. Det är mycket angeläget att arbetet med att tillskapa ett gemensamt europeiskt asylsystem forceras så att en asylansökan kan bli likabehandlad oavsett i vilken av de 27 medlemsstaterna den lämnas in. Detta verkar för. Vi fick under vårt ordförandeskap igenom skrivningar i det så kallade Stockholmsprogrammet som innebär ett handlingsprogram för unionen på det rättsliga och inrikes området, där migrationsfrågorna ingår. kommer vi alltså att verka för detta. Det är också angeläget att lyfta fram frågor om det gemensamma europeiska stödkontoret för asylfrågor som äntligen har kommit i gång och kommer att kunna skapa förutsättningar för en gemensam utbildning av tjänstemän i hela unionen så att vi får enhetlighet. Slutligen vill jag understryka behovet av en samlad politik på det här området. Det är orimligt att vissa stater gör mycket medan andra gör väldigt lite. 81 BORIANA (M): Jag tackar ministern för svaret. Jag undrar om händelserna i de arabiska länderna kan resultera i att flyktingströmmar söker sig till . Vad är migrationsministerns analys av situationen, och finns det beredskap? 82 Statsrådet (M): har vi inte sett några större grupper som förflyttat sig från mot Europeiska unionen. Däremot ser vi stora strömmar inom regionen, framför allt från till och . Det är tidigare gästarbetare som vill återvända till sina hemländer. Därutöver finns ett stort antal gästarbetare från som inget hellre vill än att få lämna regionen och återvända hem. Det är frågor som Europeiska unionen med kraft kan och bör engagera sig i dels genom att stödja organisationer som , dels genom organisationen , , för att förflytta människor från den regionen och om möjligt också ge dem skydd på plats. Jag vill även slå ett slag för ett gemensamt vidarebosättningssystem i EU, det vi kallar för kvotflyktingsystemet. Det vore bra om vi även här kunde få se framgångar. har redan en kvot hos UNHCR. Vi fick under vårt ordförandeskap i EU ett beslut om att EU skulle skaffa sig ett gemensamt vidarebosättningsprogram. Det behöver dock göras mer, och det jobbar vi aktivt för. 83 (M): Jag vill ställa en fråga till statsrådet . samlades många upprörda pendlare, sådana som pendlar mellan och och mellan och , på . En pendlarförening har bildats, och hade den fler än 200 medlemmar. Frustrationen bland oss dagliga pendlare är enorm. Det har rått totalt kaos även januari, februari, mars. Frustrationen beror förstås på många olika saker. Det har varit förseningar, vilket inte är något unikt för den sträckan. Det är heller inget unikt med inställda tåg. Det som kanske är unikt är att det inte finns några sittplatser. Det är trångt på dessa tåg, ungefär som på tunnelbanan i under rusningstid. Det är trasiga dörrar, och det finns inga toaletter, åtminstone inte några som fungerar. Och framför allt är informationen undermålig. Min fråga till statsrådet är vilka slutsatser staten har dragit av den här vintern och vilka lärdomar det gett, förutom att det varit totalt kaos. Vad kan pendlarna förvänta sig för förbättringar vad gäller framkomlighet, sittplatser på tågen, utbyte av trasiga tåg och information till resenärerna? 84 Statsrådet (M): beskriver en oerhört frustrerande situation när man som arbetspendlare drabbas och kommer för sent och får förstörd. Ännu värre kan det vara med den stress som många upplever när man ska tillbaka hem och kanske inte kan hämta barnen på dagis. Det har även ekonomiska konsekvenser. Det vi kan konstatera är att vintern i sig inte är problemet. Det är inte ett vinterrelaterat problem, men det blir extra besvärligt när det är kallt och snöigt. Vi har gett ett uppdrag till Trafikanalys att särskilt titta på arbetspendling. Vi kommer inom en mycket snar framtid att ge i uppdrag att titta på hur man kan öka kapaciteten i järnvägssystemet på kort, medellång och lång sikt. Det ligger också ett ansvar på samtliga operatörer, oavsett om det gäller järnvägsspåret, som är ansvar, eller operatörerna, som kör tågen. Också där pågår ett arbete. 85 (M): Jag tackar för svaret och tar det förstås med mig. Jag ser fram emot den genomlysning som ska ske. Precis som ministern säger finns frustrationen över att inte hinna hem . 86 Statsrådet (M): Låt mig tillägga, vilket kan vara bra att känna till, att tittar alla operatörer tillsammans på en annan viktigt sak, nämligen informationen, hur informationen mellan aktörerna kan bli bättre för att sedan bli ännu bättre till slutkunden, resenären eller den som är beroende av godstransporter. har dessutom flertalet tågoperatörer, till exempel SJ, flera nya tåg på väg in. I bästa fall ska alltså inte trasiga toaletter eller icke stängbara dörrar vara ett problem, något som kan göra att man ibland är tvungen att ta tåg ur trafik. 87 (SD): Jag skulle vilja ställa en fråga till socialminister om högkostnadsskyddet. Pensionärer med låg pension är ofta en väldigt drabbad grupp i samhället, särskilt om hälsan sviktar. Förutom de vanliga ökade kostnader som alla andra får har pensionärer ofta ökade kostnader även för färdtjänst, mediciner, läkarvård och hjälpmedel rullator och sådana saker. Det är inte ovanligt att pensionärer har bara kvar efter att alla fasta kostnader är betalda. Att år leva med sådana små marginaler sätter naturligtvis sina spår. säger man att det går bra för . Då borde man inte från statens håll medverka till att pensionärer får ökade kostnader. De skattelättnader som man har gjort under den här mandatperioden blir (TREDJE VICE TALMANNEN: Får jag be att formulera en fråga?) Min fråga till ministern är om han tänker fortsätta driva frågan om högkostnadsskyddet eller om det finns hopp om att han kommer att ändra sig. 88 Socialminister (KD): Det finns inga förslag från regeringen i den här riktningen. Däremot tror jag att vi närmar oss då det finns anledning att justera högkostnadsskyddet. Det har nämligen legat på samma nivå . Subventionerna blir större, vilket få av oss har något emot, men det är ändå kostnader som ska bestridas i tider då vi får ett allt större vårdbehov i . Framför oss kommer vi att ha enormt stora utmaningar som handlar om att möta en åldrande befolkning med ett allt större vårdbehov. Frågan är då, och den går också till frågeställaren: Hur ska vi göra utöver att vi ska prioritera vård och omsorg, få fler människor i arbete, effektivisera vården och se till se till att använda skattebetalarnas pengar på bästa möjliga sätt? Hur ska vi kunna säkerställa att alla människor också får en värdig vård och omsorg om vi stänger alla dörrar? 89 TREDJE VICE TALMANNEN: Med detta är dagens frågestund avslutad. Jag vill tacka närvarande ministrar och statsråd för deras medverkan i dagens frågestund. 9 § (forts. från 7 §) Vissa immaterialrättsliga frågor (forts. NU11) 90 (FP): De immaterialrättsliga frågorna är väldigt viktiga för tillväxt och välfärd, inte minst när globaliseringen framskrider allt snabbare. De är väldigt viktiga för en liten kunskapsintensiv nation som , som ska tjäna pengar genom att vara bättre än många andra på vissa saker. Patentfrågorna är därför särskilt viktiga att följa och att arbeta aktivt för ständiga förbättringar. Här pågår också ett arbete inom regeringen på många fronter, inte minst när det gäller att bättre komma ut med information och rådgivning framför allt till små och medelstora företag. Frågan om patentintrång hör till dessa viktiga frågor. Det är viktigt för en företagare eller uppfinnare att kunna skydda sina idéer och produkter eftersom det är detta försteg framför konkurrenterna som är en viktig del i ett företags hela affär. Det finns motioner om att införa en statlig försäkring mot patentintrång, men det har konstaterats i flera utredningar att det blir alltför kostsamt för staten, tyvärr. Själva lagstiftningen regleras i tullförordningen och Ipreddirektivet, vilka ses över på EU-nivå. Inte minst av den anledningen har vi i varit pådrivande för det så kallade Europapatentet, där vissa genombrott skedde redan under det svenska ordförandeskapet. På grund av att man inte har kunnat enas om översättningsfrågan har vi inget färdigt gemensamt förslag, men ett bemyndigande av ett så kallat fördjupat samarbete för att skapa ett enhetligt patentskydd finns. Utskottet har också uttalat sitt enhälliga stöd för detta. En av poängerna med ett EU-patent är att göra det enklare att söka, att få och att skydda sina patent. Detta är en viktig drivkraft för företagen och skulle därför vara bra för den svenska och europeiska tillväxten. Till detta ska då också fogas en gemensam patentdomstol. Fildelning regleras i datalagringsdirektivet, som slår fast att operatörerna ska vara skyldiga att lagra vissa uppgifter för att uppgifterna ska kunna användas i brottsbekämpande syfte detta för att kunna vara tillgängliga för brottsbekämpande myndigheter vid allvarliga brott. Detta behandlas av justitieutskottet. Det civilrättsliga sanktionsdirektivet är ett sätt att för medlemsstaternas lagstiftning närmare varandra för ett bättre skydd av immateriella rättigheter. Det innebär bland annat att man som ägare eller tillverkare har rätt att få veta om någon annan kopierar ens produkter olagligt och varifrån de kommer ett så kallat informationsföreläggande. För att så ska ske krävs dock domstolsbeslut med bevis och sannolika skäl. PUL gäller naturligtvis i detta också. Det är en vanlig missuppfattning att Internetoperatörer skulle få polisiära befogenheter. Så är inte fallet. Eftersom detta är ett nytt förfarande beslutade regeringen om löpande uppföljning och utvärdering. Regeringen ska därför återkomma till när underlag finns. För att förkorta debatten vi kanske kan bli färdiga före voteringen ansluter jag mig till föregående allianstalare och yrkar avslag på motionerna och bifall till utskottets förslag i betänkandet. 91 (SD): Jag vill inleda med vad som sägs vara ett citat av den dåvarande chefen för det amerikanska patentverket: Det amerikanska patentverket kan nu läggas ned. Alla uppfinningar som kan göras är nu gjorda. Där är vi inte än och det ska vi sannerligen vara glada över. Patentsystemet har fortsatt att existera, och patentverken finns fortfarande kvar. Bara beviljade PRV nästan 1 400 patent. Patentsystemet är nu bara en del av det som kallas immaterialrätt. Immaterialrätten består dessutom av exempelvis design-, varumärkes- och upphovsrättsskydd. På PRV:s hemsida kan man läsa: Immaterialrättens bakomliggande syfte är att främja utvecklingen i samhället. Det är så sant, så sant. Man kan aldrig bortse från det faktum att skaparkraften hos den enskilda människan ibland kan grundas i en dröm om att kunna leva på och fortsätta att utvecklas inom ett område där man själv har förutsättningar och ambition att kunna förverkliga drömmen. I det sammanhanget har immaterialrätten onekligen en stor betydelse. Man kan betrakta immaterialrätten som ett avtal mellan staten och den enskilde där staten offentliggör kunskapen bakom uppfinningen mot att den enskilde får möjlighet att tjäna pengar på uppfinningen. Det finns också en annan sida av patentet som bör lyftas fram. Vi får inte glömma bort att patent också förfaller och därmed kan bli grund för en ny konkurrenssituation mellan nya producenter med en möjlig teknikutveckling som följd. Det finns många exempel på just detta. Känd teknik föder ny teknik som i sin tur blir känd teknik. Utvecklingen förs framåt. En handel med patent och licenser är inte minst viktig i detta sammanhang. Kunskap som för samhället framåt består inte bara i att forska efter ny kunskap, utan minst lika viktigt är att veta vad som faktiskt redan är gjort och hur detta, i en eller annan form, ska kunna återanvändas. Framåtskridande kräver kunskap, och patentsystemet är faktiskt en viktig och, skulle jag vilja påstå, ibland tyvärr bortglömd källa för spridande av ny teknik. Jag ser med särskild glädje att möjligheten till EU-patent nu verkar komma till stånd. Det har varit en fråga som har stötts och blötts under en besvärande lång tidsrymd. Onekligen kommer det att underlätta för de svenska företag och uppfinnare som söker patent. Det blir förhoppningsvis en förenkling och helt säkert även en kostnadsminskning när patentansökan kommer att kunna lämnas in till en gemensam myndighet inom EU. Visserligen återstår det förhandlingar och en del viktiga moment innan det hela slutgiltigt är i hamn. Det visar inte minst nyliga beslut angående en särskild patentdomstol. Men det mesta tyder på att de huvudsakliga målen trots allt snart kommer att kunna nås. Blicken måste även höjas utöver EU:s gränser. Det finns uppenbara skäl till att arbetet med att utveckla och fördjupa samarbetet inom patentområdet även måste utsträckas till länder utanför EU. I längden har vi alla att vinna på att innovatörer och företag kan skydda sina uppfinningar och innovationer gentemot piratkopiering och även varumärkesförfalskning. I debatten framkommer ibland argumentet, i mitt tycke ett populistiskt argument, att skyddet mot piratkopiering och varumärkesförfalskning ytterst bara är ett skydd för storföretagen och deras verksamheter och vinster. Verkligheten låter sig som vanligt inte beskrivas så enkelt. I bakgrundsbilden måste vi alltid ha att driften att förnya, skapa och utveckla nya produkter oftast kräver stora resurser i form av insatt kapital och inte minst risktagande. I en del fall krävs också personligt ekonomiskt risktagande. Att ta fram nya läkemedel kan kosta många och i en del fall säkert miljardbelopp.