prot · GY09120 · 2011-06-21 00:00:00 — Men i det andra replikskiftet kom den tydliga signalen: Om en reaktor inte uppfyller säkerhetskraven och det inte går att åtgärda ska den stängas. Det är den tydliga signalen, som vi också hört från : Säkerheten går först, och i så fall ska den stängas. Frågan är då: Vad har regeringen för politik för att klara energiförsörjningen? Det kan faktiskt hända att de inte klarar testen. Det kan hända att företagen inte anser att det finns ekonomiskt utrymme att göra de nödvändiga investeringarna. Det behöver inte vara så att det tekniskt inte är möjligt. Kommer regeringen då att tillskjuta några ekonomiska medel för att klara energiförsörjningen? Ni är skyldiga konsumenterna svaret på frågan: Har ni någon plan för att klara svensk elförsörjning utan kärnkraft? Vi har , ända sedan bildades, en politik för det. Det ställdes här en fråga från det kanske inte var han varför man inte stänger av alla kärnkraftverk. Vi har haft den politiken från början. Vi har en politik för hur man ska ersätta kärnkraften med långsiktigt hållbar energi. Jag hoppas att få ett svar på frågan: Vad har ni för plan för det? Frågan om säkerheten för de tio kärnreaktorer som är i drift i har aktualiserats genom motionen som vi behandlar med anledning av den tragiska olyckan i Daiichi som inträffade . Det är inte så att vi miljöpartister oroar oss för att ska drabbas av en kraftig jordbävning som raserar de tio reaktorer vi har eller att en skulle drabba med kanske vågor, även om en sådan händelse inte helt och hållet ska uteslutas. Nej, orsaken till vårt intresse bottnar bland annat i det faktum att varje gång en allvarlig händelse har inträffat i någon av alla de anläggningar som kärnkraften består av är det en händelse som i princip var otänkbar innan den inträffade. Just detta faktum, att det som inte kan hända händer inom kärnkraftsindustrin, gör att grunden för säkerheten verkligen kan ifrågasättas. Ett återkommande inslag i tillbud och olyckor inom kärnkraftsindustrin är att elförsörjningen till vitala styrenheter slås ut. Trots hängslen och livremmar i många lager i form av reservsystem, på reservsystem, på reservsystem tycks sätten på vilka elförsörjningen kan slås ut aldrig ta slut. Hur anser ni att det otänkbara ska få inträffa? skedde en explosion i en reaktor i i med en partiell härdsmälta som resultat. exploderade en tank med radioaktivt avfall i upparbetningsanläggningen i i i . skedde en stor explosion i Windscales upparbetningsanläggning det som heter som innebar att stora områden kontaminerades. inträffade en kortslutning i två högspänningsledningar i kärnkraftverket i Gundremmingen i med konsekvens att en hel reaktor står fylld med kraftigt radioaktivt vatten. skedde olyckan i utanför i . Det resulterade även där i en partiell härdsmälta, och utsläppen uppges ha blivit små men inte obetydliga. skedde olyckan i Tjernobyl, en av de allvarligaste olyckorna i en kärnreaktor. Olyckan pågår fortfarande och torde pågå . Här handlar det om en fullständig härdsmälta med omfattande läckage till omgivningen. Över 600 000 personer kommenderades ut till räddningsarbete på grund av strålningsnivåer som gjorde att många arbetsuppgifter endast kunde utföras innan arbetaren hade utsatts för en livstids strålningsdos. startade en okontrollerad kedjereaktion i bränslefabriken som ledde till mycket stora utsläpp. läckte plutonium- och uranhaltig syra ut från Thorp, som är en upparbetningsanläggning inom Sellafieldkomplexet. reparationsarbete startade man åter anläggningen. läckte ytterligare radioaktiv vätska ut från anläggningen, enligt de ansvariga myndigheterna. var en reaktor i Forsmark strömlös . Många internationella bedömare anser att Forsmark då var mycket nära ett okontrollerat förlopp som kunde ha slutat i en härdsmälta. exploderade alltså en reaktor i i , vilket är den direkta orsaken till att vi står här , herr talman. Totalt har fyra reaktorer i skadats, och ytterligare två reaktorer ingår i anläggningen. Det är fortfarande för tidigt att uttala sig om konsekvenserna, anser jag i alla fall, men ingen olycka har såvitt vi vet från tidigare haft en sådan omfattning som denna. Att en av reaktorerna har drabbats av en total härdsmälta torde vara helt klarlagt, och hur omfattande skadorna på de övriga fyra reaktorernas härdar är får framtiden utvisa. Man har redan genom mätningar konstaterat att 4 956 arbetare som har deltagit i räddningsarbetet i har fått i sig radioaktivt damm eller partiklar som innebär att de går omkring och ständigt bestrålar sina egna vävnader inifrån. Då ska ni veta att man ändå bara har hunnit mäta av alla de tiotusentals som deltar i räddningsinsatserna. Jag säger detta därför att jag tycker att det i denna debatt har framstått som att risken med kärnkraft är liten. Av de olyckor som jag har räknat upp känner de flesta människor bara till tre, möjligen fyra. Ändå är det långt ifrån alla inträffade olyckor som jag har räknat upp. Förutom de uppräknade har kärnkraftsindustrin drabbats av ytterligare ett hundratal större olyckor. Alla olyckor är unika, ska ni veta, och varje reaktor är på något sätt en unik konstruktion. Det är svårt att ta erfarenheter med sig från en olycka till en annan. handlar näringsutskottets betänkande 26 om säkerhet i svenska reaktorer och inte om den globala kärnkraftens säkerhet, herr talman. Men regelverken för kärnkraftsteknik är i huvudsak internationella. Övervakningen är också en internationell fråga i huvudsak. Därför tycker jag att man verkligen kan ställa sig frågan om en så begränsad säkerhetsanalys är tillräcklig. Om man tar ett mer vardagligt och överblickbart exempel: Anser ni att det är meningsfullt att göra en säkerhetsanalys enbart på bilens ratt, bilens kaross eller bilens motor om man sysslar med trafiksäkerhet? Nej, självfallet gör vi en säkerhetsanalys på hela fordonet och hela trafikapparaten innan vi är nöjda med säkerheten. För konsumentprodukter talar man till och med om livscykelanalyser. Borde det då inte vara lika självklart att kärnkraftens säkerhetstänkande ska omfatta hela kedjan, från råvaran till den slutliga deponin? Att jag i min uppräkning av olyckor valde att ta med en explosion i en rysk upparbetningsanläggning beror på att man på hemsida kan läsa att av det bränsle använder är upparbetat uran från . Detta använder man sedan som ett argument för att man inte anser sig behöva ta något ansvar för de vedervärdiga förhållandena vid rysk uranbrytning. Det har ju redan haft en annan funktion . Jag valde att ta upp Thorp i uppräkningen. Det beror inte enbart på att jag har deltagit i en inspektion av den anläggningen , utan jag tog med den i första hand på grund av att det finns MOX-bränsle i som har sitt ursprung därifrån och som är avsett att testköras i . Det hänger ihop, som ni ser. Det finns bedömare som anser att just det faktum att reaktor tre i var laddad med MOX-bränsle innebär att man kan konstatera att denna olycka kommer att få betydligt större konsekvenser än olyckan i Tjernobyl. Det beror bland annat just på den högre plutoniumhalt i reaktorn som ett sådant bränsle innebär. Då ska man komma ihåg att det fortfarande, , är oerhört stora arealer i och även i som är så förorenade att man inte kan använda dem för livsmedelsproduktion. Man måste se vad det handlar om i risk vatten och mat. Vindriktningen från driver ut det radioaktiva molnet över . Uppenbarligen har det nu nått , där man har uppmätt regn med 300 gånger högre strålningsnivåer än normalt, kraftigt förhöjd aktivitet i marken och 18 gånger högre strålningsnivå i viss mjölkproduktion. Alla utsläpp sprider sig över hela planeten; det är ingen som förblir opåverkad. Ett annat motiv till att omnämna den engelska anläggningen är att den brittiska regeringen beslutade att utesluta just denna anläggning, det vill säga Thorp, från det omtalade stresstestprogrammet. Vi har konstaterat att vi inte har någon egen industri som kan hantera kärnkraftsfrågor. Vi inser i stället att det handlar om en global industri där många länder måste samverka både när det gäller teknikutveckling och kompetensutveckling och föreskrifter. Vi ser vilka enorma risker som är förknippade med brister, både tekniska och sådana som gäller föreskrifter. Då borde man enligt mitt förmenande ställa sig frågan om riskerna är rimliga. När utskottsmajoriteten avfärdar i mitt tycke mycket förslag lutar man sig mot en märklig argumentation. När för nästan exakt beslutade om regler för generationsskifte i kärnkraften ingick i paketet ett bemyndigande till regeringen. Det innebar att regeringen skulle återkomma till med förslag till regler som skulle säkerställa att varken direkta eller indirekta statliga subventioner skulle ges till kärnkraftsindustrin. Trots att de berörda ministrarna ofta upprepar att stöd självfallet inte ska förekomma och att kärnkraften ska leva på egna meriter har ingenting hänt . Något förslag på hur statligt stöd eller statliga subventioner ska kunna undvikas verkar vi inte få se här i . Vidare förbjuder regeringens stolthet dem att erkänna att om en olycka av den storlek som har inträffat i hade inträffat i hade det så kallade obegränsade ansvaret för industrin, som regeringen är så stolt över att ha infört, inneburit att svenska skattebetalare hade fått stå för av kostnaderna. Dessutom gäller faktiskt inte den lag som regeringen och ni i utskottet lutar er mot. borgerliga partier som då, , hade egen majoritet vågade inte ta på sig ansvaret att besluta när lagen skulle träda i kraft, utan de överlät det åt sin regering. Och regeringen har inte klarat av att se till att lagen har börjat gälla. När regeringspartierna i betänkandetexten skriver att det inte finns anledning att mot bakgrund av olyckan i Daiichi rusa åstad och närmast panikartat besluta om radikala förändringar av energipolitikens inriktning undrar man vilket regeringen lever i. Vi har haft en folkomröstning i det här landet där vi med stor majoritet har fastslagit att kärnkraft som energikälla är en parentes. Sedan har högerregeringen tämligen panikartat gjort en energiuppgörelse som inte är blocköverskridande och alltså inte särskilt långsiktig där man tilllåter att denna parentes förlängs och sträcks ut i tiden under vissa, som regeringen själv hävdar och trycker på, mycket tuffa villkor. Det ändrar inte på det faktum att kärnkraft är en parentes, herr talman. Det är regeringen som agerar panikartat det ser vi tydligast i att de lagar man drev igenom under den mandatperiod när man hade egen majoritet ännu inte har börjat gälla. Orsaken till det är att lagarna var panikartat och oerhört dåligt beredda. Det innebär stora problem för regeringen att få denna lagstiftning funktionsduglig. Energipolitik är för viktig för att den ska få ryckas och slitas sönder så som den ansvarslösa Reinfeldtska ministären har gjort. Vi hade förr oavsett vad man tycker om denna tidigare politik en blocköverskridande majoritet bakom en energipolitik som innebar just långsiktighet och stabila villkor. Vi hade det . är det ingen som vet vad som egentligen gäller. Det är faktum; vet man inte det. förslag till beslut med anledning av olyckan i Daiichi innebär i princip att skulle återgå till att arbeta i den riktning som energipolitiken har haft . Man har haft en trygg och blocköverskridande majoritet bakom detta. Det innebär att även den panikartade lagstiftning som högerregeringen genomdrev under förra mandatperioden skulle bli den parentes den borde vara. Vilken trovärdighet har en regering som lutar sig på en myndighet, , som under hela händelseförloppet förnekat riskerna med olyckan och som lagt all kraft på att förminska själva händelsen? verkar vara den myndighet bland sina motsvarigheter runt om i världen som har den lägsta kompetensen av alla att bedöma en situation. Jag har tappat räkningen på hur många personer från som har uttalat sig i medier om hur små konsekvenser olyckan kan ha och hur säker tekniken ändå är. Att regeringspartierna till och med säger nej till förslaget att ta fram en plan för en övergång till en helt förnybar energiförsörjning visar att det bara handlar om prestige och sårad självkänsla hos de borgerliga partierna. Kunskapsläget är ganska bra. Vi vet vilken väg vi måste gå. Vi vet vilka beslut vi måste fatta. Vi vet till och med att ju tidigare vi startar det arbetet, desto mindre problematiskt blir det. Det finns till och med en global koncensus om detta. Varför då säga nej? Det handlar naturligtvis bara om det sämsta inom politiken. Det handlar om att regeringen tror sig tappa ansiktet mindre genom stoiskhet än genom att erkänna att det är en dålig politik. Blind av prestige rusar vår regering rakt in i väggen. Jag yrkar bifall till reservation 1 och reservation 3. Jag vill avsluta med att bemöta ett räkneexempel från . Det var rätt intressant att höra att en installerad vindkraftskapacitet på skulle vara nödvändig för att ersätta de fyra reaktorer som är orolig för ska stängas ned. Han sade också att det skulle kosta elkonsumenterna mycket pengar. Det skulle kosta 130 miljarder att bygga dem. Men då glömmer att fortsätta resonemanget. Vi pratar om framtiden. Vad kostar det att bygga motsvarande kärnkraftverk? Ska man använda den prislapp som regeringen lutar sig mot och som inte har med verkligheten att göra, nämligen 60 miljarder för en reaktor, handlar det om 240 miljarder i stället för 130. Ska man använda den som marknaden anger före olyckan i , det vill säga 100 miljarder för en sådan här reaktor som naturligtvis kommer att bli dyrare, hamnar man på 400 miljarder. Det är alltså en investeringsnivå på 240400 miljarder i stället för 130. förespråkar alltså en dubblering eller kanske en fyrdubbling av investeringskostnaderna för att ersätta de här reaktorerna jämfört med förslag. Det är vi som för lågprislinjen, och det ser hela världen . Forskare över hela världen ser att de alternativa energikällorna är billigare både när det gäller investeringar och när det gäller driftskostnader. I detta anförande instämde (MP). 46 (C): Alla som lyssnar och tittar! Jag har sagt det förut, och jag tycker att jag kan påpeka det igen: tolkning av energiöverenskommelsen innebär att vi tror att vi, med de satsningar som vi gör på det förnybara, successivt kommer att kunna fasa ut kärnkraften. Det kanske är så att vi inom Alliansen tolkar det olika, men jag kan åtminstone svara för . Vi tror att detta är ett realistiskt sätt att fasa ut kärnkraften. Därför tycker jag att det är tråkigt att den här delen av energiöverenskommelsen, som regeringen faktiskt har träffat, aldrig tas upp av de rödgröna. Det fokuseras mest på kärnkraften, vilka hemska satsningar det är och vad det kommer att leda till. Det går också att läsa i dagens betänkande att de rödgröna påstår att den överenskommelse som regeringen har träffat bidrar till av kärnkraft, vilket betyder mindre satsningar på det förnybara. Men den som har följt med i energiöverenskommelsen har kunnat se att regeringen har satt väldigt höga mål för energieffektiviseringar och ökningar av förnybar produktion och att vi vill uppmuntra privatpersoner att producera sin egen el. Glädjande nog pågår det en utredning där man eventuellt ska se över möjligheten att sälja överskottet av el när man producerar den själv. Det uppmuntrar fler att göra investeringar. Jag tror alltså inte på , Vänsterns och Socialdemokraternas skrämselpropaganda om att satsningar på det förnybara skulle hämmas av kärnkraften. Kärnkraften kommer inte att omgärdas av statliga subventioner. Det har tyvärr inte kommit fram ett reglemente , men vi väntar på det. Jag är helt säker på att det kommer att falla de flesta av oss i smaken, åtminstone är det min förhoppning. Som några här inne har påpekat kommer det att bli ett överskott på el längre fram. Det är sant, men har vi en bas av kärnkraft och vattenkraft. Det tar tid att fasa ut kärnkraften. Den som har haft koll på de två senaste vintrarna förstår att vi har haft elbrist med tanke på de höga elpriser som både konsumenter och industrin har fått betala. Jag har tidigare fått frågor från privatpersoner som undrar om bara är klimatvänner . , när vi har pratat väldigt höga priser på el och när det har varit mycket skriverier, har vi inte sett till . Då håller de tyst. Då undrar jag: Varför det? Jag ställer också samma fråga. Socialdemokraterna däremot pratar om att tillsätta en kriskommission för el. De pratar också vitt och brett om hur hemskt det är när priserna är höga. Jag kan inte annat än hålla med. Jag vill ställa en fråga till Socialdemokraterna: Vad vill ni egentligen? Ni kan ju inte sitta på alla stolar . Vill ni också, som , stänga ned fyra kärnkraftsreaktorer på studs? Eller håller ni fast vid versionen i den rödgröna överenskommelsen där ni tillsammans med och Vänstern säger något helt annat, det vill säga att ni ska fasa ut kärnkraften på ett sätt som säkrar tillgången på el i takt med att förnybar el och energi kan ersätta kärnkraften? Vad är det ni vill? Vad sade i , som hänvisade till? Jo, att kärnkraften kommer att finnas kvar . Det här är ett sammelsurium av olika budskap. Jag kan säga det igen: Jag och är inga kärnkraftskramare, men vi inser att det bara är genom stora satsningar på det förnybara som vi successivt kommer att kunna fasa ut kärnkraften. Det kommer att ta tid, mina vänner, men jag är helt övertygad om att vi bara har sett början på det som komma skall när det gäller det förnybara. 47 (MP) replik: Det ställdes en fråga till här. har tydligen inte sett till . Jag tycker personligen att verkligheten talar för sig själv när vi har elförsörjningsproblem . Då behöver vi miljöpartister inte peka på problemet. Det är ju på grund av att kärnkraften fungerar så uselt som vi har de här problemen. Det är kärnkraftsproblematiken som ligger bakom de höga elpriserna. Det har ingenting med alternativen att göra, utan det beror på en dåligt fungerande kärnkraft. Om vi ska minska sårbarheten när det gäller elförsörjningen i vårt land bör vi avveckla kärnkraften under ordnade former. Jag vill ställa en fråga tillbaka till . Vad har regeringssidan för svar till svenska folket och de elintensiva industrierna när de undrar hur de ska få elförsörjningen att fungera ? Vilken lösning har ni på det? För bara någon vecka sedan fick vi reda på att det finns styr- och reglerutrustning i nästan all industri i världen som behärskas och kontrolleras av hackare. Vi vet inte hur säkra sådana här processer är. Den analysen behöver göras. Det var en AEG-produkt som finns i all tung industri, all processindustri och alla kärnkraftverk i världen och som de faktiskt kontrollerar. Vad har ni för lösning om ni konstaterar att kärnkraftverken inte är säkra? Hur ska ni lösa det? Jag tycker att det skulle vara intressant att få höra det. Jag skulle gärna vilja höra fler från er sida tala om det. 48 (C) replik: Jag tycker att det är mycket intressant att den frågan kommer från . Jag skulle också vilja ställa samma fråga som jag ställde från talarstolen. Jag tycker inte att jag fick svar på den. vill stänga ned fyra kärnkraftsreaktorer, och det . Hur har ni tänkt att ni ska lösa energiförsörjningen genom att stänga fyra kärnkraftsreaktorer? Får ni dessutom Socialdemokraterna med er på det? Jag vet inte riktigt. Vi får så otydliga budskap från det rödgröna samarbetet, och i slutändan tror jag att det är den största skrämselpropagandan mot den svenska befolkningen och den elintensiva industrin. Vi vet aldrig vilka besked vi får från er. Det beror på temperaturskalan, om det är vinter eller sommar, eller vad det nu är. Jag tycker, om jag ska vara ärlig, att det är en aning oseriöst. Vi vill avveckla kärnkraften under ordnade former, och det gör vi genom att satsa på förnybart. Det har satsats så här mycket. Jag skulle vara väldigt nöjd om vi kunde diskutera de satsningarna och kanske från de rödgröna få en och annan berömmande kommentar för de satsningar som görs. På de rödgröna och låter det nästan som att vi inte gör någonting. Jag skulle vilja ha en förklaring: Vad händer när vi stänger fyra kärnkraftsreaktorer om får bestämma? 49 (MP) replik: bildades , och vi har det är tråkigt att inte har tagit del av det haft långsiktiga avvecklingsplaner för kärnkraften. Vi har presenterat dem med jämna mellanrum. Det har aldrig någonsin från sida förekommit något förslag om att man ska stänga en reaktor direkt, aldrig om det inte är av säkerhetsskäl. Vi har alltid haft långsiktiga planer. Vi brukar med jämna mellanrum presentera tio- och tolvårsplaner för hur man kan avveckla den svenska kärnkraften. Och det ska naturligtvis, som vi alltid säger, ske på ett ansvarsfullt sätt. Vi ska säkerställa den svenska energibalansen, med marginal, brukar vi tillägga. Det är jättebra, men det är väldigt senkommet från regeringens företrädare och från att nu komma och prata om att alternativen är bra, satsning på vindkraft och sådant. Vi har hållit på med alternativen i detta land. Ni säger att har en så fantastiskt bra politik. Men om man jämför med resten av EU-länderna ligger vi sist när det gäller det här. Ta som exempel! De har tio gånger fler människor än vi, så det är klart att de är större och bättre på många områden. De är nästan tio gånger fler. Men deras ambition när det gäller installerad effekt av solel ligger 2 000 gånger högre än den svenska ambitionen. 2 000 gånger högre ambition har man i än i . Det är bara ett exempel på hur långt efter ligger. Vi har rasat sedan alliansregeringen tog över. Vi var nr 3 i EU när regeringen tog över. ligger vi på 19:e plats när det gäller alternativa energisatsningar. 50 (C) replik: Jag tycker att det är lite märkligt. Återigen tycker jag att det är paradoxalt att det pratas om långsiktiga avvecklingsplaner för kärnkraften som skulle ha. Jag vet inte hur långsiktigt det är när ni säger att ni ska stänga fyra kärnkraftsreaktorer . Och de två som fungerar sämst vill ni avveckla före mandatperiodens slut. Så står det i betänkandet. Jag vet inte hur långsiktigt det är. Jag skulle vilja säga så här. Visst kan vi alltid göra mer när det gäller det förnybara. Jag håller med. Vi skulle kunna satsa ännu mer. och regeringens tanke är också att vi ska det. Men vår klimatpolitik är en av mest ambitiösa. Man stoppar huvudet i sanden om man försöker påstå något annat. Skillnaden mellan och , enligt min mening, är att och regeringen gör någonting. Det är en väsentlig skillnad mot att bara prata om tolvårsplaner. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) 9 § Förlängd tillgänglighetsperiod för krediten till Föredrogs finansutskottets betänkande 2010/11:FiU36 Förlängd tillgänglighetsperiod för krediten till (prop. 2010/11:132). Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 15 §.) 10 § Ökad flexibilitet och förbättrad återbetalning inom studiestödssystemet Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2010/11:UbU18 Ökad flexibilitet och förbättrad återbetalning inom studiestödssystemet (prop. 2010/11:113). 51 (MP): Vi i delar propositionens strävan efter ett effektivt och sammanhållet studiemedelssystem som ska vara enkelt och överblickbart för den enskilde. Studiemedelssystemet ska dessutom vara samhällsekonomiskt hållbart och inneha en hög rättssäkerhet. Det är av central betydelse att systemet upplevs legitimt och ger alla människor, oavsett socioekonomisk bakgrund, möjligheter och förutsättningar att studera i den högre utbildningen. Trots ambitionen och strävan att åstadkomma ett effektivt och flexibelt studiemedelssystem har regeringen tyvärr inte lyckats med det. Att bara lämna förslag om att i enstaka utbildningar öka flexibiliteten gör tvärtom att systemet blir mer likt ett lapptäcke än ett sammanhållet och överblickbart system som utgår från den enskilde. Det är olyckligt. Samtliga utbildningsrelaterade remissinstanser har kritiserat förslaget med hänvisning till att det inte blir tillräckligt flexibelt.