prot · GY09101 · 2011-05-12 00:00:00 — De hålls borta från möjligheten till pension. De har inte möjlighet att betala skatt. Artiklar i medierna berättar om hur personer på säger att det finns sexarbetare som vill betala skatt men inte får det och därmed inte har tillgång till skyddssystemen. Diskussionen är till stor del ett korthus. När man summerar effekten av lagen säger man att propositionen bygger på något som är såvitt känt inte på fakta, kunskap eller vetenskap. Jag är besviken på min egen regering som är beredd att ta fram en lagstiftning som bygger på något som är såvitt känt. Utredningen kommer fram till att det inte har ökat. Det kan ha minskat lite, men man vet inte. Ändå kallar man från den här talarstolen lagen för en stor succé. Är det egentligen inte så att den stora succén är att man inte längre ser sexarbetarna på gatorna? Man slipper se hur det är. Både i betänkandet och i propositionen hänvisas det också till folk som arbetar på fältet. Vilka är det som arbetar på fältet? har kritiserat lagstiftningen. slog larm därför att man kunde se att det framför allt bland kvinnliga sexarbetare hade börjat bli en stor spridning av könssjukdomar därför att de inte längre hade möjlighet att tvinga kunden att använda kondom. Man började se större underlivsskador därför att de kvinnliga sexarbetarna var tvungna att ställa upp på en lång rad saker som de tidigare inte gjorde. Om en lagstiftning införs där en gärning förbjuds, vilka är då de första som vänder sig bort från denna marknad? Säkerligen är det de som är rädda att hamna i ett register. Säkerligen är det de som är rädda att bli dömda. Vilka är det som finns kvar på denna marknad? Säkerligen är det de som inte bryr sig om huruvida de hamnar i ett register eller inte. Har detta stärkt kvinnans ställning, position eller säkerhet, som många har lyft fram här? Så är det definitivt inte. Vad man också borde ha gjort är att separera hela diskussionen som är väldigt sammanblandad. Vi talar om trafficking, alltså slavhandel, som ska vara förbjuden och som ska bemötas på alla sätt därför att det icke är en frivillig gärning. Vi talar också om sexköp som faktiskt kan vara helt frivilligt. Om det inte är frivilligt bör det finnas möjlighet att lämna sexindustrin. Samhället bör hantera sjukvården på bästa sätt för sexarbetare. Man bör ha en socialtjänst som ställer upp hundraprocentigt bakom sexarbetare som vill lämna sexindustrin. Men detta diskuteras inte heller i kammaren. Vad man gör för att få riktiga argument i diskussionen är att man tar alla argument från den vidriga slavhandeln med sexarbetare som tvingas dit och för över dessa argument till en debatt om sexköpslagen därför att det annars blir svårare att föra debatten. Det kokar ned till att vad man säger från riksdag är att vuxna människor inte kan fatta beslut om hur och när de ska ha sex om det finns pengar inblandade. Undantaget är om det finns en kamera med i bilden. Det är också otroligt viktigt att man får en diskussion om något annat som är aktuellt i kammaren, nämligen samtyckeslagen. Jag tycker att det är rimligt att det ges ett medgivande om man vill ha sex. Men vad kammaren säger är att man inte i alla lägen kan ge sitt medgivande till sex. Så fort det kommer pengar med i bilden är det inte längre möjligt. Det är också beklämmande att absoluta majoritet, regeringen och utskottet säger att det inte är det arbete och den lagstiftning som vi har mot trafficking som har lett till att vi inte har sett samma utveckling av trafficking i . Man säger att det är just sexköpslagen som har gjort detta. Det är att underkänna det egna arbetet när man har skärpt lagstiftningen och gett polisen större resurser och möjligheter att bekämpa trafficking. Har denna lagstiftning inte spelat någon roll över huvud taget? Jag tror att den har spelat en betydligt större roll än sexköpslagen har. Jag ska avrunda mitt anförande. Jag anar att det finns en och annan replik som jag ser fram emot. Jag kan summera att vi har en lagstiftning på bordet där förslaget bygger på att såvitt vi vet det är det tyngsta argumentet man har har det inte ökat så mycket. Det är vad vi vet. Det är alltså en lång rad antaganden, och det är ett ganska tunt korthus. Jag tycker att partiernas företrädare kan börja redogöra för hur de egentligen har resonerat. Jag yrkar avslag på hela propositionen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) 8 § Redovisning av inriktningen av verksamheten hos Föredrogs näringsutskottets betänkande 2010/11:NU16 Redovisning av inriktningen av verksamheten hos (skr. 2010/11:74). 33 (V): Det var ett intressant anförande från tidigare. Därför glömde jag bort att göra mig i ordning för detta anförande. Jag börjar med att yrka bifall till reservation med anledning av regeringens skrivelse om en ny innovationsfond. beslutade att ställa sig bakom regeringens förslag till tilläggsbudget på för att främja företagande och utveckling i stödområde A, vilket innebär inland, delar av , och . Förutsättningarna för att näringsutskottet skulle ställa sig bakom detta var helt enkelt att regeringen skulle återkomma med en mer detaljerad skrivelse när det gäller vad fonden skulle arbeta med och dess innehåll. Dessutom skulle regeringen föra samtal med oppositionen inför framtagandet av denna skrivelse. Bakgrunden till att regeringen lade denna skrivelse i en tilläggsbudget kan man alltid fundera över. Det hade varit på sin plats att den hade funnits med i budgeten eller åtminstone som en särproposition där man mer hade analyserat förutsättningarna och vad detta bolag skulle arbeta med. Regeringen anför i skrivelsen att det är den demografiska utvecklingen i stödområde 2 som är oroande. Man förtydligar att det är avfolkningsproblematiken som man ser som ett stort hot mot utvecklingen. Man pekar också på brister när det gäller kapitalförsörjningen, framför allt när det gäller riskkapital, som en av orsakerna till att det behövs extra insatser. Dessutom tas globaliseringen i detta perspektiv upp som både ett hot och en möjlighet. Ökad konkurrens med omvärlden gör att befintliga företag behöver stöd för att utvecklas ytterligare för att klara konkurrensen. Detta är ingenting som är specifikt för stödområde A. Så här ser det ut i stora delar av i Bergslagen, i och i . Det är avfolkning och brist på riskkapital. Det är just denna brist på riskkapital som är så tydlig och som är ett resultat delvis av globaliseringen men också av regeringens politik med utförsäljning av statliga företag och med avreglering. Det har gjort att andra marknader har öppnats för riskkapitalbolag, till exempel sjukvård och skola. Där finns det nämligen ingen risk. Där finns pengarna bara att hämta. Man behöver inte riskera någonting. Då måste regeringen gå in och göra någonting därav dessa 2 miljarder i detta riskkapitalbolag. ska det sägas att denna skrivelse också innehåller positiva delar när det gäller vad detta bolag ska syssla med. Det är positivt. Jag menar också att det finns brister i detta som är tydliga. Vi har i vår motion pekat på tre områden som vi tycker borde ha funnits med i skrivelsen. Det handlar om stöd till mindre infrastrukturprojekt som kan vara nödvändiga för att en satsning på till exempel besöksnäringen ska lyckas. Det handlar också om stöd till den tidiga försådden när det gäller satsningar för , alltså där man inte har idén riktigt klar än och där det inte finns några förutsättningar för att få lån . har påpekat att det finns stora brister i detta sammanhang. Dessutom har vi pekat på de lokala sparbankernas betydelse. Här skulle man också kunna se det. Jag tog upp detta när vi diskuterade delar av detta med regeringens representanter. Jag fick inget gehör för det. Därför finns det med i motionen. I betänkandet står det, efter att tjänstemännen har hört sig för hos , att man kan tänka sig denna typ av projekt. Då hade det varit på sin plats att man också i skrivelsen hade tydliggjort inriktningen. Det är en brist. Den andra bristen gäller grundförutsättningarna för att man ska lyckas med denna typ av projekt, alltså den lokala förankringen och den lokala servicen, statlig och privat service. I regeringens skrivelse står det tydligt och klart att en förutsättning för att verksamheten ska kunna etableras i olika områden är att det finns en grundläggande lokal och statlig service. I betänkandet hänvisas det till att det inte rör oss utan att det är fråga om andra politikområden. Det är just bristen på en helhetssyn som varit det kanske mest kritiska och avgörande när vi tittat på skrivelsen. Att inte se helheten utan att bara vara inne på ett stuprörstänkande och på detaljer medför att det finns risker med förslaget som gör att man inte når fram med vad man tänkt, nämligen att få nämnda utvecklingskraft i stödområde A. Utan utbildningsinsatser och utan lokal förankring när det gäller arbetsförmedling och försäkringskassa blir det svårigheter. Om man gör sådana här satsningar och det inte finns arbetskraft som det behövs utbildning och det inte finns utbildningsinsatser och inte en grundläggande infrastruktur spelar de pengar vi satsar ingen som helst roll. För att vara väldigt tydlig: I den halvtidsutvärdering som SLU, , gjort när det gäller landsbygdsprogrammet konstateras att det här inte är bra, att det inte har gett de resultat som programmet sagt att det skulle ge. Om man inte ser helheten med politiken finns risken att det bara blir mer av samma sak, och det tror inte jag var tanken med regeringens skrivelse. (forts. 10 §) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då statsministerns frågestund skulle börja. Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna i väntan på att statsminister (M) skulle infinna sig till statsministerns frågestund. 9 § Statsministerns frågestund Vi hälsar statsministern välkommen. 35 (S): I valet gick nuvarande statsministern till val på att, som man sade, öka valfriheten inom en rad områden däribland sjukvården. har vi genom medierna kunnat ta del av rapporter som visar att ojämlikheten inom sjukvården ökar. Regeringen lagstiftade om att göra det tillåtet för personer som tecknat en privat försäkring att få vård i den offentligt finansierade sjukvården. Därigenom startade en uppdelning i ett A-lag, som består av dem som har en privat vårdförsäkring, och ett B-lag med dem som inte kan eller får teckna motsvarande försäkring på grund av till exempel en kronisk sjukdom. De mest resursstarka, välinformerade och tillräckligt friska ges nya möjligheter att köpa sig före i kön. Jag vill därför fråga statsministern: På vilket sätt har lagförändringen och de privata sjukvårdsförsäkringarna gjort sjukvården bättre? 36 Statsminister (M): Rapporter om att vi har brister när det gäller jämlikhet i vården handlar huvudsakligen inte om detta, utan det handlar mer om att vi har regionala skillnader, skillnader mellan män och kvinnor och skillnader beroende på vilken utbildningsbakgrund människor har. Det väcker absolut frågor om varför man inte får samma typ av behandling i alla delar av landet. återspeglar detta att det är skillnad i politiska majoriteter i olika delar av . Kan vi inte enas om att vår målsättning bör vara just att ha en jämlik sjukvård och att samma typ av behandling ska ges till alla människor efter behov överallt i ? Vi har försökt att via patientsäkerhetslagstiftningen förstärka människors möjligheter, och vi jobbar för att man ska få större egna valmöjligheter just för att åstadkomma denna jämlika sjukvård. Det vi nu ser och det som återrapporteras är att vi fortsatt har brister. Därför bör ytterligare ansträngningar av detta slag göras. 37 (S): Statsministern försvarar nu ett system där alla inte har lika tillgång till sjukvården. Det är helt lagligt att låta försäkringsbolagens kunder utnyttja de offentligt ägda sjukhusen, och vi har fått en uppdelning inom sjukvården. Vi har ett inslag av vip-vård i vårt land, igen. För oss socialdemokrater är det en självklarhet att patienten ska få välja vårdgivare. Däremot säger vi nej till att vårdbolagen ska få välja patienter. Varför ska den med en privat sjukvårdsförsäkring få tränga sig före i kön till den gemensamma sjukvården? , för vem ökar valfriheten inom sjukvården genom privata sjukvårdsförsäkringar? Det är en fråga jag skulle vilja ha svar på av dig. 38 Statsminister (M): Vi känner igen tekniken att försöka skapa en konflikt kring en fråga som inte är en konfliktfråga och som i detta fall inte korrekt återspeglas i det säger. Vi har större skillnader i hur vi får vänta beroende på politisk majoritet och vilken del av landet vi bor i. Detta har inte den koppling som beskriver. Det är snarare så att vi i borgerligt styrda landsting och regioner har jobbat väldigt mycket med att korta köer, inrätta vårdgarantier och inrätta vårdvalsmodeller som ger medborgarna rätt att välja skattefinansierad sjukvård utan andra avgifter än patientavgifter. Inriktningen är vård efter behov och att korta köer och öka tillgängligheten. Detta har bedrivits av allianspolitiker, inte av rödgröna politiker. Det tror jag är den väg vi måste fortsätta att anstränga oss att gå, för det är sådan vi vill ha svensk sjukvård: jämlik, tillgänglig för alla efter behov och skattefinansierad, med bra kvalitet och med stort medborgarinflytande. Utvinning av fossila bränslen i 39 (MP): De globala klimatförändringarna slår igenom kanske snabbare och tydligare än någon annanstans i . När isen smälter och försvinner inom stora områden förändras även situationen inom en rad olika politiska områden, säkerhetspolitiskt, transportmässigt och på andra sätt. En galenskap i sammanhanget är att oljebolagen nu står i kö för att få utvinna mer fossila bränslen. har tyvärr som jag ser det regeringen inte velat kommunicera strategin under arbetet med att vara ordförande i , som blir från och med . Är det den svenska linjen i arbetet att det vore bra att få till någon form av moratorium eller begränsning när det gäller utvinning av fossila bränslen i ? 40 Statsminister (M): Världen skulle må bättre av att minska sitt beroende av fossila bränslen. Men vi har absolut ett läge i världen där stora ekonomiska intressen försöker hitta nya grunder för utvinning av fossila bränslen. Som beskriver är ett exempel på detta. Vårt ordförandeskap i ska möjliggöra fortsatta diskussioner med några av dem som är mest aktiva, i förhoppning om att vi ska kunna få en god ordning som respekterar miljövärden. Men det är på annat håll vi måste dämpa världens globala törst efter fossila bränslen. Det kan inte lösas där. Det måste balanseras av en ansvarsfull global klimatpolitik och att det introduceras andra alternativ, förnybara såväl som kärnkraft, för att trycka tillbaka vår användning och vårt beroende av fossila bränslen. 41 (MP): Det var ett tråkigt besked. I har vi lyckats få till ett internationellt moratorium om utvinning av den här typen av råvaror. Skulle man lyckas göra det även i tror jag att det vore ett minst lika stort bidrag som vad något FN-klimatavtal i övrigt kan bidra med för att begränsa utsläppen. Ju mindre olja som kommer ut på marknaden, desto mindre kommer att användas. Jag tycker i likhet med många av de människor som jobbar inom miljörörelsen att borde vara en plats där man åtminstone kunde föra en diskussion för att få ett moratorium, om än tillfälligt, över utvinning av fossila bränslen i regionen. Det skulle också regionens miljöskydd gynnas av. 42 Statsminister (M): Det är inte så att vi förespråkar ytterligare utvinning av fossila bränslen. Det bör noteras att ett av medlemsländerna i är , som är en av världens största exploatörer av olja och gas. är av uppfattningen att det för dem är vitala ekonomiska intressen att utvidga detta och sälja mer av gas och olja. Det är bara att påminna om att det inte är länge sedan var här. Han är mycket tydlig med de avsikterna. Om världen är trött på beroendet av fossila bränslen handlar det om att antingen bli mer energieffektiv eller byta till något annat: förnybart, kärnkraft eller det som ersätter fossila bränslen. Men man ska inte tro att man kan strypa detta och inte svara på frågan vad då världens energiproduktion och energikonsumtion eller ökade energieffektivisering ska komma från. Och märk väl, det gäller inte bara . Hur ser det globala svaret ut? Det är det vi behöver, och det är det som vi tyvärr saknar . 43 (SD): presenterade regeringen tillsättningen av en ny utredning mot främlingsfientlighet. Integrationsministern uttryckte då att man anser sig behöva vaccinera barn och ungdomar mot vissa åsikter. I medierna har det förekommit uppgifter om att utredningen egentligen är riktad mot . En regeringskälla uppger till att det här är riktat mot SD. Även om integrationsministern inte velat erkänna detta blir det väldigt uppenbart att det ligger något i dessa uppgifter när man hör integrationsministern nämna framgångar som ett motiv till utredningen, som han gör utläggningar om att han vill förhindra att den danska invandringsdebatten sprider sig till . Min fråga till statsministern är varför regeringen beslutar sig för att partipolitisera arbetet mot intolerans och gruppmotsättningar i samhället. I stället för att rikta fokus mot det parti som uppmärksammar problemen borde fokus rimligtvis ligga på att förhindra den förda splittringspolitiken, som lett till ökade gruppmotsättningar i samhället. 44 Statsminister (M): Detta bygger på spekulationer. Vår utgångspunkt är att i skolundervisning och på olika sätt i stå upp för till exempel att demokrati står före diktatur och att människors lika värde är en viktig central utgångspunkt för oss och en grund för mänskliga rättigheter världen över. Det är inte att partipolitisera om vi slår fast detta. Det är att på ett bra och grundläggande sätt till barn och ungdomar i detta land överföra normer och värderingar på vilka vi kan bygga ett öppet och tolerant samhälle. Någon annan utgångspunkt har regeringen inte haft. 45 (SD): Det refereras ofta till att intoleransen har ökat bland skolelever i . Även om jag tror att det ligger mycket i detta måste jag förundras över det sätt på vilket Forum för levande historia undersöker dessa attityder. Till exempel ställer man frågan till eleverna huruvida de anser att invandring är bra för svensk ekonomi. Om man precis som diverse nationalekonomer svarar nej på denna fråga bidrar man till ett högre intoleransvärde i rapporten. Ser statsministern en risk med att arbetet mot främlingsfientlighet precis som i dessa undersökningar bedrivs genom att man utmålar all kritik mot invandringspolitiken som rasism? Och varför nämns över huvud taget inte den omfattande svenskfientligheten i utredningsdirektivet? Anser inte statsministern att denna företeelse är viktig att motarbeta? 46 Statsminister (M): Det är, inte minst med tanke på att det hänvisas till Forum för levande historia, uppenbart så att vi har ett ansvar som föräldrar och vuxna att till våra barn föra över kännedom om mänsklighetens mörkaste och värsta stunder. Om vi inte kan föra över erfarenheterna av Förintelsen, av judeutrotningen, av det vansinne som mänskligheten har ägnat sig åt i nära tid, finns risken att det upprepas och framför allt att det förringas, att det som var fruktansvärt leder till en axelryckning eller kommentarer av ett slag som visar att man helt enkelt inte har förståelse. finns det inte längre människor som själva kan vittna. Då åligger det oss att föra över vad som hände och vilka slutsatser vi har anledning att dra av detta. Det är inte samma sak som att säga att vi inte kan föra diskussioner om ekonomiska konsekvenser och liknande när det gäller invandring. Det gör vi på många olika sätt, inte minst det parti som företräder. Men det ni glömmer bort är den första och viktiga läxan. Den har vi ett gemensamt ansvar för. Samvetsfrihet i vården och rätten till abort 47 HANS (V): har en av de lägsta nivåerna av mödradödlighet bland världens länder. Det har vi tack vare att vi har en utbyggd mödravård i , men också tack vare att kvinnor i vårt land har fått makten över sina egna kroppar och sin egen reproduktion genom den svenska abortlagstiftningen samt genom att vi har en hyfsat god tillgång till preventivmedel i vårt land. Detta har varit ett viktigt framsteg i arbetet för kvinnors rättigheter. Därför var vi många som kände oro i kammaren i går när under pågående debatt deklarerade att de vill tillåta att svenska gynekologer och barnmorskor ska kunna vägra att utföra aborter, någonting som skulle vara en tydlig inskränkning av den svenska aborträtten men också skulle innebära öppen diskriminering av svenska kvinnor i sjukvården. Kvinnor skulle inte få tillgång till den lagstadgade rätt till abort som de har. Frågan till statsministern är därför: Står statsministern bakom krav om så kallad samvetsfrihet, eller kan vi hoppas att på det här området blir överkörda inom Alliansen? 48 Statsminister (M): Jag följde inte den kammardebatten. Jag leder en regering där också ingår. Vi har under hela fortsatt att verka efter den svenska abortlagstiftningen. Vi har också förstärkt, inte minst via arbete, de resurser och insatser medverkar till i världen när det gäller att höja medvetenheten om hur kvinnors rätt till sin egen kropp och kvinnors ställning i samhället påverkar de frågor som nämns. arbete i FN-systemet är ytterligare ett exempel på att röst hörs, finns och påverkar i dessa frågor. 49 HANS (V): Utifrån det parlamentariska läget skulle det kanske vara bra för statsministern att följa debatter. Det var också så att fullföljde sin syn i voteringen där de valde att rösta emot det betänkande som fanns och de övriga allianspartierna. Jag är förvånad över statsministerns svar och att vi inte kan få ett tydligt besked om statsministern anser att vi ska behålla den svenska abortlagstiftningen som den är eller om man vill gå på linje och öppna för en öppen diskriminering av kvinnor i svensk sjukvård. Vi ska komma ihåg att rätten till sin egen kropp är en hälsofråga men också en fråga om grundläggande rättigheter. Det är en grundläggande mänsklig rättighet att ha makten över sin egen kropp. I ett läge i riksdag där vi har två partier som öppet ifrågasätter denna rättighet skulle jag önska att statsminister skulle kunna vara glasklar på denna punkt. I ska kvinnor ha rätt till abort, och gynekologer och barnmorskor ska inte kunna diskriminera enskilda kvinnor. 50 Statsminister (M): Det är därför jag så noggrant understryker att vi har haft, levt och verkat efter denna lagstiftning med alliansregeringen, något som också gällt . vet att för mitt parti är detta mycket grundläggande och viktigt. Det är en viktig del av kvinnors frigörelse som vi har kunnat medverka till i , att vi har den typen av abortlagstiftning tillsammans med preventivmedelsrevolutionen som skedde och framåt. har också levt med den lagstiftningen men har ibland en diskussion, som de måste redogöra för, om hur vi ska se på aborter i samhället. Det är inte okomplicerat. Det tycker jag heller ingen av oss ska framställa det som. Jag står upp för kvinnors rätt att fatta dessa beslut. Jag tycker att det är viktigt att vi har den lagstiftningen i . Vi ser att i länder det saknas leder det väldigt ofta till den typ av problem som nämnde i sin inledande fråga. Den ekonomiska utvecklingen i 51 (M): Det går bra för . Det kan inte undgå någon som följer den svenska utvecklingen. Vi får rapporter om hur kurvorna nu vänder på område efter område efter några väldigt svåra år. Tillväxten i är större än väntat. Arbetslösheten sjunker i snabb takt. I vårpropositionen kunde vi läsa att 300 000 nya jobb är inom räckhåll till 2015. startade 65 000 nya företag i , och ökningstakten är ännu högre det här året. hade jag ett antal tyska ledamöter på besök från den tyska förbundsdagen. Jag hade en helt annan föredragning förberedd, men det de ville diskutera var hur det kommer sig att utvecklingen i är så god.