prot · GY09116 · 2011-06-15 00:00:00 — Det är två sidor av samma arbetsmarknad och samma ekonomi som vi alla lever i och av. Varje gång vi äter lingonsylt, glider igenom , drar handflatan över en furuskiva eller gläds åt fräschören på en nystädad offentlig toalett är sannolikheten stor att vi njuter frukten av arbete som har utförts på villkor som ingen människa borde tvingas acceptera. Det är villkor som blir allt vanligare i Alliansens . accepterar inte denna utveckling. Vi vill se en arbetsmarknad för alla som präglas av goda arbetsvillkor, inflytande över den egna arbetssituationen, en bra arbetsmiljö, trygghet och löner som upplevs som rimliga och rättvisa. Vi vill se en arbetsmarknad där vi inte reduceras till redskap för någon annans utan där vi får utrymme att vara hela människor och får utlopp för våra färdigheter och vår kreativitet oavsett om vi är svenskar eller kommer hit från ett annat land för att jobba. Det viktigaste och mest grundläggande redskapet för att nå detta mål är den fackliga organiseringen och fackets rätt att förhandla och teckna kollektivavtal och vidta stridsåtgärder om det krävs. Detta är grundläggande rättigheter som slås fast i internationella konventioner som har att följa. Men för att dessa rättigheter verkligen ska kunna utnyttjas krävs det också ett rättssäkert och bra anställningsskydd som förhindrar godtyckliga uppsägningar och diskriminering av den som utnyttjar sin rätt att ställa krav. I dagens betänkande har ett antal reservationer som syftar till att stärka löntagarnas möjligheter att kräva och upprätthålla bra och rättvisa villkor för alla som befinner sig på den svenska arbetsmarknaden. Vi vill stärka rätten till fast anställning och heltid. Naturligtvis behövs vikarier och tidsbegränsade anställningar ibland, och det finns människor som även om de hade haft ett val skulle välja att arbeta deltid. Dessa möjligheter ska naturligtvis finnas kvar. Men när vi så tydligt kan se att otrygga visstidsanställningar och deltider sätts i system för vissa grupper och i vissa branscher måste någonting göras. Timvikariat, behovsanställningar och deltider är inte undantag utan regel i allt fler tjänsteyrken. Det är unga, invandrade och kvinnor som får hålla till godo med dessa anställningsformer, inte sällan år ut och år in. Det gör det svårare att hävda sig i förhandlingar med arbetsgivarna. Löner och arbetsvillkor släpar efter i de yrken och för de grupper där otryggheten har blivit norm. Om vi ska lyckas nå målet om en jämställd och diskrimineringsfri arbetsmarknad måste de fasta anställningarna bli fler, och alla som vill och kan måste också få rätt till ett heltidsjobb med en lön som går att leva på. Vi vill också sätta stopp för möjligheten att säga upp fast anställda och sedan dagen efter ersätta dem med inhyrd personal såsom sker på allt fler arbetsplatser. Precis i detta nu pågår förhandlingar om uppsägning av ett antal växeltelefonister på ett av största taxibolag. De fast anställda telefonisterna som är rutinerade och kunniga yrkesmänniskor ska ersättas av inhyrd personal för ökad flexibilitet, som arbetsgivaren säger. För den typen av flexibilitet har många människor i industrin, på lager och i butiker betalat ett högt pris i form av arbetslöshet eller hot om uppsägning på grund av att rätten till återanställning i LAS är föråldrad. När denna lag skrevs var bemanningsföretag förbjudna i . När de sedan tilläts struntade man i att anpassa LAS till den nya situationen. Därför är det hög tid att göra det nu när vi har sett konsekvenserna. Ingen ska kunna sparkas och ersättas av inhyrd personal så länge rätten till återanställning gäller. Vi vill också stärka skyddet för den personliga integriteten i arbetslivet. Den tekniska utvecklingen har öppnat helt nya möjligheter för arbetsgivare att övervaka och kontrollera sina anställa via dataloggar, gps-sändare och övervakningskameror. Tvivelaktiga personlighetstester, drogtester och integritetskränkande krav på att visa utdrag ur belastningsregistret och till och med från ställs allt oftare som villkor om man vill ha en anställning. vittnade handläggare om en explosion av antalet begärda utdrag ur belastningsregistret bland arbetssökande. De vittnade också om telefonsamtal från förtvivlade människor som är livrädda för att gå miste om drömjobbet på grund av ett brott som de sonat kanske fem eller . Det är klart att det behövs en reglering av arbetsgivarnas rätt att kontrollera och övervaka oss när vi söker jobb och när vi är på jobbet. En utredning med ett sådant förslag har legat på regeringens skrivbord utan att någonting hänt. Det är dags att plocka fram den utredningen och att slå klubban i bordet. bejakar rörlighet över gränserna. I vår kritik av EU har vi alltid, till skillnad från vad som påståtts av alliansföreträdare här , varit tydliga just om ökade möjligheter för människor att resa, studera och arbeta i andra länder. Det har vi sett som någonting odelat positivt. Det vi vänder oss emot är när marknadens intresse i jakten på låga priser och höga företagsvinster sätts före människors rätt till rimliga löner och arbetsvillkor. Det är ju så den fria rörligheten i EU alltmer kommit att utvecklas. Priset för det betalas varenda dag av utländska arbetare på svenska arbetsplatser. Exemplen är otaliga när det gäller byggnadsarbetare, skogsröjare, chaufförer och lantarbetare som jobbar för löner långt under svenska kollektivavtal och som hotas av sina arbetsgivare om de vågar kontakta svenska fack eller myndigheter. Det finns några modiga som i alla fall gjort det, till exempel den lettiske plattsättaren som i ren desperation utanför det hus här i som han bodde i satte upp en skylt med texten: Hjälp! SOS, här bor slavar! Han och hans kollega från hade då jobbat 50-timmarsveckor och till en timlön på ca . Det här fallet är långt ifrån unikt. I de långa kedjor av underentreprenörer som stora bygg- och anläggningsprojekt utgör återfinns allt oftare företag från andra EU-länder vilkas anställda jobbar långt under de löner som svenska kollektivavtal garanterar deras svenska kolleger och utan det försäkringsskydd som kollektivavtalen ger. Detta gör de därför att den svenska lagstiftningen inte tillåter facken att ställa krav på likabehandling av utländska arbetare i , den så kallade lex som den borgerliga regeringen utformade i strid med de fackliga centralorganisationernas uppfattning. Lagen är konstruerad för att det här ska kunna pågå. Vi har till och med hört och även här säga att de tycker att det är bra att det finns två parallella regelverk. De som kommer från ska jobba på lettiska villkor i . Varför ska vi ha svenska kollektivavtal? Det kan väl lika gärna vara andra avtal, har vi här fått höra. Det är alltså detta som är syftet med utformningen av lex om man får tro Alliansens företrädare. Jag är därför väldigt glad över att vi här i kan fatta beslut om att de luckor som regeringen öppnat för lönedumpning och illojal konkurrens nu ska täppas till. För att vi ska kunna upprätthålla kollektivavtalsmodellen i måste den gälla lika för alla, oavsett vilket land man är bosatt i eller har sin firma registrerad i. Detta ligger i kollektivavtalens natur. Till skillnad från regeringen anser vi att det är självklart att stat, kommuner och landsting ska främja bra löner och arbetsvillkor när tjänster upphandlas. Skattebetalarnas pengar ska inte användas till att gynna företag som dumpar löner och som bryter mot arbetsrättsliga lagar. Men detta sker faktiskt ganska ofta . Vid upphandling av allt från städning till gigantiska infrastrukturprojekt är det priset som oftast avgör vem som vinner. Men bakom ett lågt pris döljer sig alltför ofta också låga löner, dålig arbetsmiljö, bristande säkerhet samt en total avsaknad av försäkringar och pensionsinbetalningar. konvention 94 upprättades just för att förhindra offentliga aktörer att bidra till att dumpa löner vid sina upphandlingar. Det är hög tid att ratificerar och lever upp till den konventionen. Faktum är att innan den borgerliga regeringen tillträdde fattade beslut om att göra det. Men också det beslutet trängs med annat i regeringens skrivbordslådor dolt under travar av juridiskt mummel och politisk ovilja. upprepar sitt krav till regeringen och säger: Ratificera nu konvention 94 och stoppa den skattefinansierade lönedumpningen! Slutligen, fru talman, vill jag lyfta fram förslaget om solidaransvar. är det möjligt för stora huvudentreprenörer att tjäna grova pengar på att anlita mindre seriösa underentreprenörer som inte betalar skatter, avgifter och avtalsenlig lön. Detta drabbar både svenska och utländska arbetare. Men utstationerade anställda drabbas särskilt hårt eftersom det är nästan omöjligt för dem att i efterhand få ut sin rättmätiga lön om de blivit lurade på den lön de har rätt till. I flera andra länder bland annat i , och har huvudentreprenören ett ansvar för att underentreprenörer sköter sina inbetalningar av löner, skatter och arbetsgivaravgifter. Det minskar risken för lönedumpning och exploatering och tvingar huvudentreprenören att kontrollera att de firmor som anlitas är seriösa. Detta gör det möjligt för de arbetare som lurats på lön och andra förmåner att få ut sin rättmätiga ersättning. Med utgångspunkt i de modeller som finns i andra länder bör kunna utforma en liknande lagstiftning återigen för att skydda löntagare både i och från utlandet mot social dumpning. Det är helt klart att den svenska arbetsrätten behöver moderniseras och uppdateras så att kvinnor och män, unga och gamla samt inhemska och utländska arbetare kan garanteras skäliga och likvärdiga arbetsvillkor. Den svenska arbetsmarknadens skuggsida kan inte tillåtas breda ut sig och bli en normal del av vår ekonomi och av människors vardag. Jag står självklart bakom alla förslag i betänkandet. Men för att inte dra ut på voteringarna nöjer jag mig med att yrka bifall till utskottets förslag under punkterna 2, 4 och 6 samt till reservationerna 10 och 11. 157 (M) replik: Det är en dyster beskrivning vi fått av den svenska arbetsmarknaden när vi lyssnat på . Det är inte mycket som är bra i . Det är eländesbeskrivningar, svartmålningar, hot, lönedumpning, social dumpning och allt annat som upprepades. säger att man bejakar rörlighet. Jag kan inte riktigt förstå hur det här går ihop så jag har några frågor till . För det första: Vill ha en internationalitet, en globalisering? Ska utländska arbetare över huvud taget få arbeta i ? För det andra: Vad är solidaritet? Varför duger inte utländska kollektivavtal? Varför är svenska kollektivavtal den enda modell som gäller? Varför inte godta den hårda kärna som finns i svensk lag, i svensk reglering? Vad är det för fel på den? För det tredje: Varför nöjer sig och med en utredning om lex ? I sin motion skriver man ju att man vill riva upp det här. Är det enbart för att få ihop en majoritet, för att ska stödja möjligheter att fälla regeringen i den här frågan? Om inte kan jag inte förstå varför man backat från kravet här. 158 (V) replik: Det är fantastiskt att lyssna till . Uppenbarligen behöver följa med ut i den svenska verkligheten och träffa de människor som kaffe latte, som städar de toaletter som hon besöker och som bygger de hus och de vägar som hon utnyttjar. Jag beklagar om blir deprimerad och ledsen när jag beskriver den verklighet som de här människorna i fråga lever i. De finns, och de lever mitt ibland oss! är precis lika ansvarig för att dessa människors situation ser ut som den gör som jag och alla andra är så länge vi inte gör någonting åt det. När det gäller frågor är svaret på frågan om vill att människor från andra länder kommer hit och arbetar ja. Anledningen till att inte har något samarbete med den borgerliga regeringen när det gäller migrationsfrågor är att vi anser att den borgerliga regeringens politik är alltför restriktiv och inhuman, inte att vi vill att färre människor ska komma hit. Det är alltså en extremt stor skillnad mellan orsaken till att vi inte samarbetar med regeringen och orsaken till att inte gör det. Dessutom är det ett fantastiskt erkännande av att över huvud taget inte förstår vad den svenska kollektivavtalsmodellen handlar om när hon står och frågar varför det inte duger med utländska kollektivavtal. Ja, varför, , duger det inte med brittiska trafikregler när man kommer hit och turistar? Varför kan inte britterna få köra på vänster sida? Varför ska de tvingas anpassa sig till de regler som gäller här? (Applåder) Det är väl fullständigt självklart, , att det om kollektivavtalen ska ha något slags värde måste vara samma slags avtal som gäller på samma arbetsmarknad. Vilka kollektivavtal vill se i ? Jag vill jättegärna ha förslag på det. 159 (M) replik: Det går lätt för att raljera över detta. är det så att vi tillhör EU. Vi är nationalstater vi är medlemsstater men vi är med i EU, där vi har gått med på att det finns en rätt som styr över svenska lagar. När det gäller lex och de regler som styr på arbetsmarknaden har vi gjort en anpassning enligt . Därför kan man inte köra med utländska regler hur som helst i . Det är självklart så att det måste vara kontrollen och efterlevnaden av hur det ser ut här i som ska följas upp om det är så dystert på den svenska arbetsmarknaden som påstår. Vad gör våra svenska myndigheter? Vad gör facket? Vad gör själv, mer än står i denna kammare? När dessutom säger att den borgerliga regeringens politik är inhuman som man samarbetar med tycker jag att var en poäng andra borde ha applåderat i denna kammare. Nej, det luktar protektionism lång väg. Man värnar de fackliga i mer än man värnar arbetare. Självklart ska vi ha riktiga regler för alla, och det har vi. Självklart ska det vara en avvägning så att våra lagar är anpassade till vad som gäller i EU. Något annat gäller inte, varken för eller i denna kammare. Det är klart att det går att raljera om engelska trafikregler. Det är många lagar varje land har som inte har med EU att göra, men när det kommer till arbetsrätten och fri rörlighet har vi kommit överens om vissa gemensamma regler vi ska följa, och kontrollen av efterlevnaden ska finnas. Jag tycker i så fall att borde kritisera den och inte försöka ändra hela regelverket. Det är också så att det finns regler kring den hårda kärna som talar om grundreglerna för utländsk arbetskraft i , och det är bra. 160 (V) replik: Jag kan konstatera att regeringen ibland är väldigt snabb att vilja följa , och i andra fall är man beredd att ta strid till exempel när det gäller möjligheten att ha väldigt generösa rättigheter för arbetsgivare att stapla otrygga visstidsanställningar på varandra. Där har varit på regeringen och kritiserat den för att skyddet är för svagt. Där valde man att ta strid och gå emot . När det handlar om en inskränkning i löntagarnas rättigheter och möjligheten att kräva en likabehandling har dock regeringen i samband med lex inte bara nöjt sig med att följa vad domen i kom fram till utan faktiskt även gått längre. Det är detta utrymme vi vill täppa till . Vi har skrivit i vårt förslag att det är självklart att en ny variant av lex måste uppfylla EG-rättens krav men att det finns ett utrymme, som juristerna hos både LO, TCO och andra arbetsrättsliga jurister menar finns där, som kan ge ett starkare skydd för de utländska arbetare som kommer hit till och arbetar. Man kan fråga sig vad menar med solidaritet. På vilket sätt gynnar det lettiska byggnadsarbetare att de tvingas arbeta för när de har rätt att få en lön på kanske 130 eller mer? På vilket sätt är det mer solidariskt och sjyst att vi låter människor, bara för att de är födda och bosatta i ett annat land, arbeta på villkor som är så usla att jag är övertygad om att varken jag, eller någon annan människa som är svensk medborgare skulle gå med på dem? Det är och hennes regering som vill diskriminera människor som inte är svenskar genom att upprätthålla olika villkor för svenska och utländska arbetare. (Applåder) (forts. 17 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 14 § Beslut om ärenden som slutdebatterats UU15 Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik Punkt 1 (Grundläggande mänskliga rättigheter) 1. utskottet 2. res. 1 (S, MP, V) Votering: 172 för utskottet 135 för res. 1 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 18 FP, 17 C, 20 SD, 17 KD För res. 1: 99 S, 21 MP, 15 V Frånvarande: 13 S, 7 M, 4 MP, 6 FP, 6 C, 4 V, 2 KD Punkt 5 (Dialog om tortyrkonventionen) 1. utskottet 2. res. 2 (MP, V) Votering: 271 för utskottet 36 för res. 2 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 100 M, 18 FP, 17 C, 20 SD, 17 KD För res. 2: 21 MP, 15 V Frånvarande: 13 S, 7 M, 4 MP, 6 FP, 6 C, 4 V, 2 KD Punkt 7 (SRHR, kvinnors rättigheter) Propositioner ställdes först beträffande utskottets förslag till beslut och därefter i fråga om motiveringen. Förslag till beslut: 1. utskottet 2. res. 3 (S, MP, V) Votering: 171 för utskottet 135 för res. 3 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag till beslut. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 M, 18 FP, 17 C, 20 SD, 17 KD För res. 3: 99 S, 21 MP, 15 V Frånvarande: 13 S, 8 M, 4 MP, 6 FP, 6 C, 4 V, 2 KD Motiveringen: Godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 4 (SD) Votering: 149 för utskottet 20 för res. 4 137 avstod 43 frånvarande Kammaren godkände utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 98 M, 18 FP, 17 C, 15 KD För res. 4: 20 SD Avstod: 98 S, 2 M, 21 MP, 15 V, 1 KD Frånvarande: 13 S, 7 M, 4 MP, 6 FP, 6 C, 4 V, 3 KD (KD) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 11 (MR i arbetslivet) 1. utskottet 2. res. 7 (S, MP, V) Votering: 172 för utskottet 135 för res. 7 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 18 FP, 17 C, 20 SD, 17 KD För res. 7: 99 S, 21 MP, 15 V Frånvarande: 13 S, 7 M, 4 MP, 6 FP, 6 C, 4 V, 2 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UU16 Ramavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan Kammaren biföll utskottets förslag. UU17 Ramavtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å den andra Kammaren biföll utskottets förslag. JuU7 Polisfrågor Punkt 4 (Personskydd och analys av hotbilder) 1. utskottet 2. res. 1 (S, MP, V) Votering: 172 för utskottet 135 för res. 1 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 18 FP, 17 C, 20 SD, 17 KD För res. 1: 99 S, 21 MP, 15 V Frånvarande: 13 S, 7 M, 4 MP, 6 FP, 6 C, 4 V, 2 KD Punkt 10 (Handledning av poliser) 1. utskottet 2. res. 3 (S, MP, V) Votering: 172 för utskottet 135 för res. 3 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 18 FP, 17 C, 20 SD, 17 KD För res. 3: 99 S, 21 MP, 15 V Frånvarande: 13 S, 7 M, 4 MP, 6 FP, 6 C, 4 V, 2 KD Punkt 23 (Skärpta straff för vapenbrott) 1. utskottet 2. res. 9 (S) Votering: 208 för utskottet 99 för res. 9 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 21 MP, 18 FP, 17 C, 20 SD, 15 V, 17 KD För res. 9: 99 S Frånvarande: 13 S, 7 M, 4 MP, 6 FP, 6 C, 4 V, 2 KD Punkt 27 (Sexuell exploatering av barn) 1. utskottet 2. res. 10 (MP) Votering: 270 för utskottet 36 för res. 10 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 100 M, 18 FP, 17 C, 20 SD, 17 KD För res. 10: 21 MP, 15 V Frånvarande: 14 S, 7 M, 4 MP, 6 FP, 6 C, 4 V, 2 KD Punkt 28 ( Internationellt samarbete) 1. utskottet 2. res. 11 (S, V) Votering: 194 för utskottet 113 för res. 11 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 100 M, 21 MP, 18 FP, 17 C, 20 SD, 17 KD För res. 11: 98 S, 15 V Frånvarande: 13 S, 7 M, 4 MP, 6 FP, 6 C, 4 V, 2 KD Punkt 29 (Anmälningsmöjligheter utomlands) 1. utskottet 2. res. 12 (S, MP, V) Votering: 172 för utskottet 135 för res. 12 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 18 FP, 17 C, 20 SD, 17 KD För res. 12: 99 S, 21 MP, 15 V Frånvarande: 13 S, 7 M, 4 MP, 6 FP, 6 C, 4 V, 2 KD Punkt 30 (Statistik) 1. utskottet 2. res. 13 (S, MP, V) Votering: 172 för utskottet 135 för res. 13 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 18 FP, 17 C, 20 SD, 17 KD För res. 13: 99 S, 21 MP, 15 V Frånvarande: 13 S, 7 M, 4 MP, 6 FP, 6 C, 4 V, 2 KD Punkt 32 (befogenheter att leta efter stöldgods) 1. utskottet 2. res. 14 (SD) Votering: 287 för utskottet 20 för res. 14 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 100 M, 21 MP, 18 FP, 17 C, 15 V, 17 KD För res. 14: 20 SD Frånvarande: 13 S, 7 M, 4 MP, 6 FP, 6 C, 4 V, 2 KD Punkt 33 (befogenheter i övrigt) 1. utskottet 2. res. 15 (SD) Votering: 287 för utskottet 20 för res. 15 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 100 M, 21 MP, 18 FP, 17 C, 15 V, 17 KD För res. 15: 20 SD Frånvarande: 13 S, 7 M, 4 MP, 6 FP, 6 C, 4 V, 2 KD Punkt 35 (Offentliga brottsregister) 1. utskottet 2. res. 16 (SD) Votering: 284 för utskottet 22 för res. 16 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 100 M, 20 MP, 18 FP, 17 C, 15 V, 17 KD För res. 16: 1 S, 1 MP, 20 SD Frånvarande: 14 S, 7 M, 4 MP, 6 FP, 6 C, 4 V, 2 KD (S) och (MP) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. JuU19 styrelses redogörelse om polisens brottsförebyggande arbete Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Polisens brottsförebyggande arbete) 1. utskottet 2. res. (S, MP, V) Votering: 172 för utskottet 135 för res. 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 18 FP, 17 C, 20 SD, 17 KD För res. : 99 S, 21 MP, 15 V Frånvarande: 13 S, 7 M, 4 MP, 6 FP, 6 C, 4 V, 2 KD CU28 Slutande av avtal vid internationella köp av varor Kammaren biföll utskottets förslag. 15 § Beslut om ärenden som slutdebatterats KU20 Granskningsbetänkande Statsråds roll i marknadsföring av havsövervakningssystem till (avsnitt 4.3) Godkännande av 1. utskottets anmälan 2. anmälan i res. 4 (MP, S, V) Votering: 172 för utskottet 135 för res. 4 42 frånvarande Kammaren godkände utskottets anmälan. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:100 M, 18 FP, 17 C, 20 SD, 17 KD För res. 4: 99 S, 21 MP, 15 V Frånvarande: 13 S, 7 M, 4 MP, 6 FP, 6 C, 4 V, 2 KD Fråga om försök att påverka programinnehållet i (avsnitt 4.5) Godkännande av 1. utskottets anmälan 2. anmälan i res. 5 (MP, S, V) Votering: 172 för utskottet 134 för res. 5 43 frånvarande Kammaren godkände utskottets anmälan. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:100 M, 18 FP, 17 C, 20 SD, 17 KD För res. 5: 98 S, 21 MP, 15 V Frånvarande: 14 S, 7 M, 4 MP, 6 FP, 6 C, 4 V, 2 KD Övriga i betänkandet upptagna frågor Kammaren godkände utskottets anmälan. Utskottets anmälan lades till handlingarna. KU28 Vallagsfrågor Kammaren biföll utskottets förslag. KU32 Indelning i utgiftsområden m.m. Punkt 1 (Viss verksamhet vid utlandsmyndigheterna) 1. utskottet 2. res. (V) Votering: 292 för utskottet 15 för res. 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 100 M, 21 MP, 18 FP, 17 C, 20 SD, 17 KD För res. : 15 V Frånvarande: 13 S, 7 M, 4 MP, 6 FP, 6 C, 4 V, 2 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. TU22 Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde 1. utskottet 2. utskottets förslag till beslut med godkännande av motiveringen i res.