prot · GZ0933 · 2011-11-18 00:00:00 — En av mina erfarenheter och det är en svår erfarenhet är att jag satt i skolstyrelsen i . Där lärde man sig en sak, nämligen att dimensionering är en viktig sak. Jag vill påstå att vi byggde en skola , eller två eller tre. lade vi faktiskt ned en del innerstadsskolor i denna lärdomsstad, dock inte . Inför denna debatt tittade jag just på frågan om dimensionering. Det handlar nämligen mycket om att man får skilja mellan nedskärningar, besparingar och dimensionering. Det är helt olika saker. Jag valde att titta på en speciell kommun, och jag valde eftersom det är en kommun som kan vara intressant i detta sammanhang. Allt kan inte utläsas i statistik. Men jag tittade ändå på antalet nyfödda . Då konstaterade jag att antalet 19-åringar var 1 851. Sedan går detta nedåt i treårsperioder 1 702, 1 448 och 1 321. Omkring kommer vi att få en ökning igen. Jag menar att detta är viktigt för regeringen att klara ut, och det gör man på ett bra sätt. Det gör man i också. Man har inte lika många klasser när det är ungefär 600 elever färre antalet beror på inflyttning och annat. Men detta är oerhört viktigt när man diskuterar om det är nedskärningar, besparingar eller dimensioneringar. Jag är orolig över att man inte tar hänsyn till detta. När man vill öka kvaliteten måste man också göra en dimensionering efter antalet elever. Det kan vi ofta ta reda på . Det är bara att titta på hur många födda och inflyttade det är vissa år. 12 (MP): Vid det här laget är det klarlagt och offentligt att det kommer att bli besparingar på hela 3 miljarder . Det är som kommer att drabba kommunerna och skolan. I går hörde vi SKL:s ordförande, som är moderat och tillhör allians, säga att regeringen har räknat fel. Det är inte bara som påstår att detta kommer att drabba kommunerna och skolan. Ordföranden sade att detta oroar många kommuner och kommer att få negativa konsekvenser för skolor. Vi såg även lärare i går som var bekymrade och sade att dessa besparingar onekligen kommer att drabba skolan och undervisningen. Vi har hört även lärarfacken säga att man inte kan göra så här. Man kan inte i förväg utan att ha bra belägg säga att det går att spara hela på skolan. Jag anser att man med trovärdigheten i behåll inte kan påstå att man kan dra in 3 miljarder från skolan och kommunerna utan att det drabbar undervisningen och i slutändan våra elever. Min fråga till regeringen och är: Hur kan man tro att en så stor neddragning i kommunerna hela 3 miljarder inte drabbar den svenska skolan och de svenska eleverna? 13 Utbildningsminister (FP): En tredjedel av varje årskull slås ut i den rödgröna gymnasieskolan. Lägg det på minnet och reflektera gärna över det när ni går upp i talarstolen, och . Så många elever handlar det om därför att ni har bestämt att alla gymnasieungdomar i ska läsa in högskolebehörighet. Därför har vi en av världens högsta utslagningsfaktorer. En tredjedel av de årskullar som vi nu har är omkring 40 000 ungdomar . På grund av de krav som ni har ställt på att alla ska bli akademiskt behöriga orkar de inte med utan hoppar av och slås ut. Alla hoppar inte av gymnasiet. En del fullföljer det, men de blir underkända. Därför har en i förhållande till jämförbara länder mycket hög ungdomsarbetslöshet. Detta är huvudorsaken till att har en mycket hög ungdomsarbetslöshet. Det genererar mycket stora kostnader för kommuner att så många ungdomar inte går ut gymnasiet, inte får slutbetyg att visa upp och att arbetsgivare då blir tveksamma till att anställa personer som har hoppat av och som inte kan redovisa studieresultat. Var finns er känsla för dessa ungdomar? Var finns er solidaritet? Vi lägger om den svenska gymnasieskolan , och det blir lärlingsutbildningar. Alla kommer inte att klara lärlingsutbildningarna heller eftersom de också har höga krav. Man ska gå upp , passa tider och fungera med vuxna i ett annat sammanhang och inte bara med ungdomarna i skolan. Lärlingsutbildningarna har också höga krav, men de har andra krav än teoretiska studier. Hela målsättningen med gymnasieutbildningen är att fler ska fullfölja gymnasiet. Om fler gör det måste ni också erkänna att det innebär kostnadsminskningar för komvuxstudier och för försörjningsstöd. I en rapport som ni lade fram i går målar ni upp att dessa kostnadsminskningar skulle ske genom att man sparkar lärare. Det är bara populistiskt trams och vilda spekulationer som ni håller på med och som fullständigt saknar grund. Det är klart att det inte sker. Det är inte det som är besparingen. Besparingen ligger i att effekterna för kommunerna blir stora som en följd av gymnasiereformen, inte på grund av besparingar i gymnasieskolan. inlägg om att det kommer att ske stora förändringar av gymnasieskolans struktur som inte har med gymnasiereformen att göra är korrekt. Det beror på demografin. Det kommer att vara färre 17-åringar jämfört med hur det var . minskar antalet 17-åringar . Var fjärde gymnasieplats blir så att säga tom. Det är en enorm strukturomvandling som pågår i det svenska gymnasiet. Att det blir neddragningar i varenda kommun, oavsett vem som styr där, inom gymnasiet och att resurserna i stället förs över till förskolan på grund av en stor babyboom har inte med gymnasiereformen att göra. Men gymnasiereformen innebär en mycket stor potential för besparingar om fler går färdigt gymnasieskolan. Då ställer ni frågan hur man kan spara just eftersom inga då har gått ut från det nya gymnasiet. Men besparingen grundas inte på dessa effekter. Besparingen grundas bland annat på att det inte längre finns 8 000 lokala kurser, lokala inriktningar och specialutformade program. I de flesta kommuner och skolor har denna typ av tillval och inriktningar funnits. De har skapats i den tidigare gymnasieskolan. Det är oerhört dyrt att organisera undervisning i alla dessa smågrupper. Dessa grupper kommer att bli större. Det håller jag med om. Men jag ser ingen anledning över huvud taget till att klasserna skulle bli större. Men de riktigt små grupperna som finns i olika kurser som har tillkommit kurser av ofta mycket tvivelaktig kvalitet kommer att försvinna. Då kan man kanske säga att vissa grupper blir större, men klasserna blir inte större. Det är så det hänger ihop. Att SKL och regeringen har olika uppfattningar om framtida finansiering hör till vanligheterna. Så är det vid varje stor reform. Det är ingenting märkligt. Men grunden, , är: Varför bryr ni er inte om alla de ungdomar som er reform har slagit ut? 14 (MP): Jag förstår att utbildningsministern gärna vill ta debatten om vad som var fel i skolan . Men ta gärna debatten om Socialdemokraternas gymnasieskola med Socialdemokraterna. gör i sitt budgetförslag stora satsningar på att ge alla elever en ärlig chans i skolan för att se till att alla lärare får möjlighet till fortbildning, får möjlighet att forska och får möjlighet till en god löneutveckling. Det är en stor satsning på över 5 miljarder . Den gör vi därför att vi vet att varje barn behöver en ärlig chans för att ska kunna bli ett starkt land. Vad gör regeringen i stället? Jo, regeringen ger upp och tar bort ämnen från de yrkesförberedande programmen som eleverna behöver för att få en ärlig chans ute i yrkeslivet. Man sänker kraven i stället för att ge eleverna det stöd som de behöver. De unga ger inte upp. De vill inte gå de yrkesföreberedande programmen. De väljer andra program. Vi har problem på de yrkesföreberedande programmen därför att de unga ser att dessa program inte ger den biljett ut i vuxenlivet och i yrkeslivet som de behöver. I stället för att sänka kraven och i stället för att ge upp vill vi satsa och se till att alla barn får en ärlig chans i skolan. Vi vet att varje barn som lämnar skolan utan att ha fått en ärlig chans och utan att ha gymnasiebehörigheten i bagaget denna viktiga biljett in riskerar att kosta samhället uppemot 15 miljoner. De nedskärningar ni nu gör i skolan riskerar att bli dyra för oss alla. Ni försöker trolla bort nedskärningarna här i debatten. När jag träffar mina kommunpolitiker berättar de att de satt på möten och funderade: Vad ska vi driva i våra lokala budgetförhandlingar? Var behövs det satsningar? Man bestämde sig för att det skulle satsas på tidiga insatser, på extra specialpedagoger och på höjda lärarlöner. Sedan förstod man var regeringen skulle lägga pengarna, och satsningen förvandlades. sade man: Vi måste försöka prioritera om i kommunen så att vi slipper skära ned på gymnasieskolan. Satsningen i kommunen blev att försöka undvika nedskärningen på gymnasieskolan. Båda lärarfacken berättar att de sitter på skolor där man har stora sparbeting, där specialpedagoger försvinner, där lärare sägs upp och där grupperna blir större. Jag tar inte så illa vid mig av att använder ord som trams i debatten. Det tillhör väl det politiska spelet att man säger sådana saker till varandra. Jag får stå ut. Jag tycker dock att det är anmärkningsvärt att när Kommuner och Landsting, som organiserar kommuner och ser hur dessa besparingar och nedskärningar slår i verkligheten, säger att ni inte kan göra dessa nedskärningar, att effektiviseringarna är gravt överdrivna och att vi inte kan spara 675 miljoner , då kallar det trams. När de båda lärarfacken gemensamt säger att dessa besparingar och nedskärningar på deras arbetsplatser inte får ske kallar det trams. Jag skulle önska att vi höjde debatten lite högre. Jag vet att det ute på skolorna har funnits stora förhoppningar. I mitt eget lärarrum fanns det stora förhoppningar när ni sade: I den här budgeten ska det satsas på skolan! Här ska det finnas möjligheter till en god skolutveckling. Här ska det finnas möjligheter för er att ta till er av alla de reformer som vi vill genomföra. Det blev dock en lång kravlista med reformer utan några pengar till att genomföra dem. Det måste väl trots allt oroa att de reformer han nu genomför riskerar att hamna fel när det inte finns pengar till att genomföra dem, att man som man ska genomföra reformerna också måste hantera att man får minskade anslag. Jag tror inte att vi får en bättre skola genom att ha färre lärare och större klasser. Jag tror inte att det är bättre ekonomi att betala kostnaderna för lärares arbetslöshet än att betala lärare för att undervisa. 15 (M): inledde den här debatten med att citera . Jag tror att han sade någonting i stil med: Den som inte tvivlar kan inte få rätt. Jag undrar om och någonsin tvivlar på den politiska ansats de har fastnat i: att det bara är mer pengar som löser skolans problem. Tänker ni aldrig att det kanske är ett problem att en tredjedel av alla lågstadielärare inte har en utbildning i matematik och att vi kanske behöver förbättra lärarutbildningen så att de får det? Det sade ni nej till. Tänker ni aldrig att det kanske är ett problem att det är dålig ordning och reda och dåligt studieklimat i de svenska klassrummen med mobiltelefoner som ringer och en ljudnivå som är så hög att de som vill lyssna inte kan lyssna? Ni sade nej till våra åtgärder för att se till att ordning och reda skulle gälla i svenska klassrum. Tänker ni aldrig att det kanske vore bra att granska skolor så att de håller kvaliteten, på samma sätt som vi ska granska till exempel Carema som har kommit undan granskning? Ni var emot att införa granskning i den svenska skolan. Ni var emot att elever som inte har lust att läsa teoretiska ämnen utan vill utbilda sig till ett yrke skulle få chansen att göra det. De skulle till varje pris läsa tunga, svåra teoretiska kurser som de inte hade intresse för. Tänker du aldrig, , att det kanske är fel att bara fastna i en diskussion om pengar? Det är bra att satsa på skolan. Vi satsar på skolan. Vi gör den största satsningen på att utbilda och vidareutbilda lärare i historia. Men man måste också komma ihåg att det handlar om de strukturella problemen. Jag vill avsluta med ett exempel. I den Timss-undersökning som refererade till kunde man konstatera att gymnasieeleverna i var bättre på fysik än de svenska. Vi har i den svenska gymnasieskolan tio gånger mer pengar än vad de har. Ändå lyckas de bättre. Det säger någonting. Problemen är strukturella. 16 (MP): I stället för att besvara min och fråga vill ändra fokus och prata om andra frågor som vi har diskuterat tidigare. är detta en debatt om de nedskärningar som kommer att ske inom skolan på grund av regeringens nedskärningar. Det är inte någon debatt om andra frågor. vill vi ha svar på hur era miljardnedskärningar kommer att drabba skolan. Den andra debatten har vi haft, och där har vi kunnat visa goda argument för att den skola som vi vill ha är den skola som är bra för barnen. Sedan kommer skolan inte bara att drabbas av de besparingar som du pratar om, , utan de har också implementeringskostnaderna. På grund av ny lagstiftning, ny läroplan och nya kursplaner kommer de även att ha implementeringskostnader. Man kan alltså inte bara prata om den del där ni tror att det kommer att bli besparingar. Det är fel. Såväl Kommuner och Landsting som dina vänner folkpartister, moderater och kristdemokrater anser att ni har räknat fel och att detta drabbar skolan. Det är alltså inte bara vi som tror det. Att hävda att är populistiskt bara för att vi hänvisar till en rapport som visar effekterna på skolan är i sig kaxigt och tramsigt. Vi visar att ni har fel, och vi har fler på vår sida. Vi har även era vänner på vår sida, . 17 Utbildningsminister (FP): Jag har själv suttit i ledning. Det har inte funnits någon större reform där inte staten och eller SKL haft olika uppfattning när man tittat framöver. Efteråt har man ju facit, men när man tittar framöver har man olika uppfattning om hur mycket statsbidrag som ska utgå. Det var exakt likadant när hade rödgrön regering. Vi måste försöka räkna kyligt och stödja oss på den expertis som finns. Det har aldrig fungerat så att vi betalar det som skickar som räkning, så att säga. Man måste kyligt räkna ut vad kostnaderna är och vad de ekonomiska effekterna av olika reformer är. Vi stöder oss på experter, och då har vi ändå lagt fram mindre kostnadsminskningar än vad de föreslog. Det är märkligt att när jag diskuterar gymnasiereformen säger miljöpartisterna att jag diskuterar fel fråga. Det är ju den det handlar om. Det är inte bara kostnadsminskningarna; det är naturligtvis gymnasiereformen detta handlar om och vilka kostnadsminskningar eller, som ni påstår, kostnadsökningar den kan medföra. Då säger jag: Man kan inte bara titta på effekterna i skolan; man måste titta på effekterna för kommunerna när eleverna kommer ut ur skolan. Det är det som är det centrala. Fler ungdomar kommer att gå ut det nya gymnasiet. Det är målsättningen. Och räcker inte de åtgärder vi har vidtagit måste vi vidta ännu fler åtgärder för att fler ska gå ut. Då handlar det naturligtvis om en lång rad insatser som lärlingsutbildningar och yrkesutbildningar. Detta är något som helt dömer ut alla ska bli akademiker men det är den typen av åtgärder det handlar om. Socialdemokraternas gymnasieskola, kallade den tidigare gymnasieskolan för att slippa ta ansvar. Det är intressant. Det är bara det att i er motion föreslår ni en återgång till . Ni vill ha systemet att alla ska tvingas läsa in högskolebehörighet, men det är ju det som har skapat problemen. En tredjedel av ungdomarna slås ut. De hoppar av. De går inte färdigt, eller också går de färdigt men blir underkända i sista ändan. Då säger : Det handlar om lite mer pengar, så löser vi det. Tänk, jag tror inte det. Jag tror inte att alla kommer att vilja bli akademiker ens med lite mer pengar. Och det är inte mer pengar som påstår sig föreslå; han föreslår samma pengar som det är och som har skapat problemen. Det är riktigt: De där pengarna ni föreslår kommer att behövas i ökade socialbidrag om ni ska ha den där gymnasieskolan. Det är riktigt. Men det blir inte fler lärare av det, utan det blir ökade kostnader. Precis de kostnadsminskningar som sker med vår gymnasiepolitik sker inte med er gymnasiepolitik. Lika många ungdomar som kommer att misslyckas. Vi har bland de högsta siffrorna i världen. Det är en social utslagningsmaskin, er gymnasieskola. Och ni bryr er inte. Ni struntar i det, för ni har en ideologisk mall att alla ska bli högskolebehöriga. Det ska skapa jämlikhet och lika chanser, säger ni. Vad är det för lika chanser för den tredjedel som slås ut? Berätta det nästa gång du går upp i talarstolen, ! Vad är det för lika chanser de får som slås ut och som gör att har högre ungdomsarbetslöshet än alla jämförbara länder? Vad är det för lika chanser? Det är det problemet vi ska försöka åtgärda med gymnasiereformen. Jag säger inte att gymnasiereformen kommer att räcka; det krävs fler åtgärder. Men lärlingsutbildningar där vi inte kräver att alla ska bli akademiker är en viktig del i detta. Det finns fler delar. Jag tror inte att de som slås ut, den tredjedel som blir arbetslös och har svårigheter, blir gladare för ett statsbidrag till kommunerna. De behöver en utbildningssituation som gör att de kan gå ut gymnasieskolan. Alla vill inte bli akademiker, alla kan inte bli akademiker och samhället fungerar inte om alla blir akademiker. Vi måste också värdera yrkesutbildningar i det här landet, . 18 (MP): När många slås ut ger regeringen och upp. Då sänker man kunskapskraven och tar bort ämnen ungdomarna behöver. Ungdomarna ger inte upp. De flyr nu från din yrkesutbildning, . De väljer i stället de andra utbildningarna, för de ser att där finns de ämnen de behöver för att ha en biljett in . Vi ger inte heller upp. Vi ger inte upp om att alla ska få en ärlig chans att nå kunskapsmålen, bli sedda i skolan och få det stöd de behöver. Därför satsar vi stort på skolan som en av de viktiga framtidsinvesteringarna i vår budget. Alla ska inte bli akademiker, men alla ska ha en god grund att stå på för att kunna få jobb och framtidstro. Det är det vår satsning på skolan ska ge. säger att man kyligt måste räkna ut vad skolan får kosta. Jag är rädd att det riskerar att bli kallt i svenska klassrum. Vi har en ekonomisk oro som drar in över . Den riskerar att drabba kommunerna väldigt hårt. De försämringar i sjukförsäkringen och trygghetssystemen som regeringen har gjort gör att en högre arbetslöshet genast slår mot den kommunala ekonomin genom både minskade skatteintäkter och högre kostnader för försörjningsstödet. Det riskerar att leda till att man måste skära ännu mer på gymnasieskolan. Vi behöver bygga skyddsvallar skyddsvallar för de människor som riskerar att drabbas av krisen och skyddsvallar för skolan. Vi behöver satsa på att det finns tillräckligt med lärare och mindre klasser så att varje elev får en möjlighet att bli sedd och en ärlig chans att nå kunskapsmålen. Jag fick frågan om jag någonsin tvivlar på min kritik mot regeringen. Jag tror att det finns en del reformer som regeringen genomför i gymnasieskolan som kan vara riktigt bra och leda framåt. Men för att de ska göra det måste de kompletteras med de pengar och resurser som gör att de landar rätt i skolan. Om man med reformerna minskar anslagen till skolan, gör att skolorna tvingas spara, sparkar specialpedagoger och gör större klasser tror jag att färre elever blir sedda. Grundfrågan kvarstår någonstans: Hur ska fler elever få stöd? Hur ska fler elever bli sedda och nå kunskapsmålen om vi har färre lärare och större klasser? 19 Utbildningsminister (FP): Jag tyckte att miljöpartisterna sade ett par viktiga saker. Kommunerna måste naturligtvis också prioritera skolan. Det håller jag med om. Jag tycker dock att de rödgröna styrena i och borde titta på borgerligt styrda . Borgerligt styrda satsar väsentligt mer per elev. Sedan är det en större kommun också, men per elev satsar man väsentligt mer på skolan än vad de rödgröna styrena gör i och . Varför är det så? Varför prioriterar ni inte skolan när ni styr, ? I opposition prioriterar ni skolan, men när ni styr prioriterar ni inte skolan. Varför är det så? Vi prioriterar skolan där vi styr. säger: Vi satsar stort på skolan. Vad är det man föreslår? Man föreslår samma statsbidrag som och samma gymnasieskola som , alltså inga förändringar över huvud taget. Att satsa stort på skolan ja, jag tycker att vi satsar mycket på skolan i , så det är riktigt. Men det är ingen förändring. Ni föreslår samma gymnasieskola som alla ska bli högskolebehöriga och samma statsbidrag som . Det ska inte dras ned. Okej det är samma som , och en tredjedel slås ut. Varifrån kommer alla de nya lärare med era förslag som skulle se till att inte en tredjedel slås ut? Jag förstår inte resonemanget. Ni har exakt samma som , och det kommer att bli precis samma problem som . Vi lägger om gymnasieskolan. Det får effekter. Det är i alla fall så vi bedömer det . Sedan ska vi följa upp detta med SKL , vad effekterna blir. Det är möjligt att effekterna överskattas, och då ser vi det . Då får vi se vilka slutsatser vi ska dra. Då behövs det fler reformer. Den väg vi slår in på , att också värdera yrkesutbildningar och lärlingsutbildningar i , leder till att färre blir arbetslösa i nästa steg. Det minskar kommunernas socialbidragskostnader. Det är rätt väg för att gå. Det är så många ungdomar som slås ut med den gymnasieskola som har funnits i . Det har varit en rödgrön gymnasieskola, och ni vill tyvärr återgå till den. Det vore väldigt dåligt för ungdomar. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2011/12:73 om nytt examensbevis vid byte av personnummer 20 Utbildningsminister (FP): har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att de personer som är i behov av ett nytt examensbevis vid byte av personnummer kan få det, oavsett vid vilket svenskt lärosäte de har studerat. I den rapport som nämner framgår att några universitet och högskolor utfärdar nya examensbevis vid byte av personnummer. Dessa lärosäten har således bedömt att det inte finns några hinder mot att utfärda nya examensbevis. Det är förstås av yttersta vikt att studenter behandlas på ett likvärdigt och rättssäkert sätt av universitet och högskolor och att lärosätena uppmärksammas på de problem som upplevs i fråga om ärendehantering och myndighetsutövning. Detta är en fråga som berör även andra statsråds ansvarsområden. Vid byte av personnummer är det förutom examensbevis även ett flertal andra dokument som behöver ändras och flera myndigheter som berörs. Arbete med frågor som rör lika möjligheter och rättigheter för hbt-personer pågår därför på flera departement inom , och regeringen avser att överväga behovet av specifika åtgärder inom utbildningsområdet med anledning av dessa frågeställningar i ett senare skede. 21 (S): Jag tackar utbildningsministern för att han har avsatt sin tid till att svara mig. Problemet är bara att svaret inte är ett svar på den fråga jag har ställt, nämligen om personer som har ett annat personnummer än de hade när de gick sin utbildning ska ha rätt till sitt eget examensbevis och att det ska vara rätt. Jag tycker att det borde vara fullt naturligt att en student som senare i livet till exempel utsätts för hot av den grad att de skyddas genom fingerade personuppgifter det är ovanligt, men det förekommer eller en utbytesstudent som väljer att stanna i och därmed får ett svenskt personnummer, eller personer som genomgått en könskorrigering ska kunna få det på samma sätt och villkor oavsett var i man har studerat. Det borde vara en rättighet att få det gamla betyget med det nya personnummer man har . Jag måste också säga att jag är väldigt förvånad över att utbildningsministern blandar in frågan om sexuell läggning i detta. Det handlar inte om det. Vad är skälet? Det ska vara rättssäkert och likvärdigt, naturligtvis, och det ska inte bara vara för några som har gått vissa kurser. Man ska inte behöva välja universitet utifrån detta. Det är egentligen ingen svår fråga. Det är en fråga om att göra vardagen enklare och om att få leva resten av livet som sig själv. Det är också viktigt för den sociala tryggheten. Kanske framför allt är det viktigt för att kunna söka jobb.