prot · GY0973 · 2011-03-16 00:00:00 — Jag kan inte se att det har framkommit några förändringar som sammantaget ger att det skulle vara effektivare att ändra på den lagstiftning vi har . Att förvärvslagstiftningen är borta och att vi har en skärpt bostadsförvaltningslag tror jag alltså är en väldigt bra kombination för hyresgästernas bästa. Jag ska tala lite om den kooperativa hyresrätten. Det finns en reservation här, som naturligtvis bygger på en motion, om att man ska främja den kooperativa hyresrätten och ge ett speciellt uppdrag kring den. Jag vill upprepa att upplåtelseformen kooperativ hyresrätt säkert är jättebra för den som vill bo på det sättet. Detta val styrs dock inte politiskt, utan också det styrs av den enskilde bostadskonsumenten. Valfriheten gäller kooperativ hyresrätt likaväl som den av Alliansen införda ägarlägenheten. Det är likvärdiga villkor som valen ska vara på. Jag vill nog påstå att det inte finns någon bristande information och kunskap om den kooperativa hyresrätten. Går man in på de söksidor som och har satt upp finns det hur mycket information som helst om alla upplåtelseformer. Att man då politiskt skulle gå in och främja en typ av upplåtelseform känns väldigt främmande för mig. Jag har en känsla av och tycker att vi har kommit ganska långt i att faktiskt skapa den typ av bostadspolitik som kan hålla . Politik handlar om att skapa bra spelregler för en fungerande marknad. Det handlar inte om hur stora anslagen är. Det måste väl ändå vara den bästa politiken vi kan ha, om vi kan ha ett regelverk som inte kräver att vi ingriper med subventioner och annat. Det är nämligen mer ett tecken på att vi har regler som gör att marknaden inte fungerar. 165 (C): Bostaden är navet i våra liv det vi kallar hemma! Många människor flyttar ofta, andra behåller samma bostad från vaggan ända till graven. I bästa fall är hemmet en spegling av det liv vi lever och det liv vi skulle vilja leva, oberoende av vilken fas av livet man befinner sig i. Den bostad du har ska passa din plånbok, din familjesituation, ditt arbete och i bästa fall också dina fritidsintressen. Den ska vara lätt att få tag i, lätt att sköta och lätt att göra sig av med. Det är det som är hyresrättens fördelar, att den känns attraktiv och värdefull. Det är lite grann som ett , ni vet ett sådant där man kan bygga ihop någonting av, leka med och dessutom äta upp. Det är väldigt bra. Som ni märker hör jag till dem som hellre talar om bostadspolitiken i ett sammanhang. Jag tycker att utgångsläget ska vara att man ska likställa upplåtelse- och ägandeformer och skapa valfrihet genom att skapa en mångfald sådana. De bästa bostäderna och de bästa områdena är de där alla upplåtelseformer finns att tillgå och där du inte kan särskilja den ena upplåtelseformen från den andra. Jag hör också till dem som tycker att det i varje storstad, mellanstor stad, tätort och samhälle ska finnas tillgång till hyresrätter. De ska dessutom vara tillgängliga på en öppen och legal marknad. Behövs det stöd av något slag för att skapa ett sådant utbud, en sådan marknad, så ska det ske genom aktiv planering och markpolitik. Det ska ske genom att man till exempel tillåter att det byggs tätare i städerna och att det byggs högre hus. De kommunalt ägda bostadsbolagen är förstås ett väldigt viktigt redskap för kommunerna i detta sammanhang. Det är viktigt att även privata bostadsföretag ges chansen att konkurrera på likvärdiga villkor med de kommunala med allmännyttan. Ett annat sätt att åstadkomma byggnation är att erbjuda kreditgarantier av olika slag, till exempel riktat till de personer som behöver det för att kunna få fatt på en lägenhet eller en bostad. Det handlar också om att erbjuda kreditgarantier till de företag som vill satsa på byggande där efterfrågan är liten, utanför storstadsregionerna. Vi i vill självklart se människor av olika bakgrund, olika familjesituationer och olika inkomstnivåer bo i hyresrätter även i , och . När det gäller hyresrätter i centrala lägen måste vi dock vara ärliga och erkänna att bruksvärdesprincipen kan vara problematisk. För hur gör man när en fastighetsägare investerar i sin fastighet för att sänka drifts- och energikostnader utan att ha möjlighet att få täckning för detta i hyressättningen? Hur gör vi för att undvika att vi får en svarthandel med hyresbostäder när hyran inte motsvarar marknadsvärdet för en annan bostad, exempelvis en bostadsrätt, i centralt läge? Inte nog med att det behövs fler hyresrätter det behövs dessutom fler billiga hyresrätter, säger man. Hyresrätten ska vara attraktiv. Det är huvudsakligen byggbranschen själv och som borde ta ansvar för att man får en sådan utveckling. En stor del av byggkostnaderna är dessutom skatter. Brist på konkurrens i branschen är en annan orsak till att hyrorna i nyproducerade bostäder blir höga. Vi har i olika anföranden hört talas om att fastighetsägarna är kortsiktiga och giriga. Vi har hört tal om hyresslaveri. Jag anser inte att det är ett sätt att stärka hyresrätten att tala så. Det är inte rätt att skrämma folk med företeelser på bostadsmarknaden som knappt förekommer, och är det så att de förekommer är det heller inte så att de förslag vi hör ifrån S, V och MP är någon verksam medicin mot dem. Vi menar att subventioner leder till att det byggs mindre och att byggandet då inte alltid motsvarar det behov som finns. Vi menar att subventioner snarare driver än pressar kostnader. Skatterna är ett annat styrmedel. Fastighetsägarna, allmännyttan och har gemensamt fört fram förslag på hur de vill göra för att stärka hyresrättens ställning. Jag anser att regeringen borde ta detta till sig och väga frågan om till exempel moms på hyran, införande av skattefria underhållsfonder och borttagande av fastighetsavgiften för hyresrätter utifrån principen att inte subventionera utan sträva efter största möjliga likställdhet mellan olika upplåtelseformer. Många olika skäl har framförts till varför hyresrätter är viktiga. Ett ytterligare skäl till att det ska finnas tillgång till bostäder är att det ger tillväxt och främjar företagarna och deras utveckling. Ett företag som är nyetablerat på en ort och växer behöver naturligtvis rekrytera personal. De behöver i sin tur förskoleplatser, bra kollektivtrafik och tillgång till en bostad för att kunna tacka ja till ett sådant jobberbjudande, bryta upp bopålarna och våga flytta. Hyresrätten är då bra i avvaktan på att man kanske hittar en annan bostad någon annanstans som passar familjen bättre, när den väl flyttar efter. Dagens debatt handlar som vi har sagt specifikt om hyresrättens villkor. Det är en viktig fråga för . Det är angeläget att vi stärker hyresrättens ställning, och jag tror att det bästa sättet att stärka hyresrättens ställning är just att tillåta varierade upplåtelseformer i ett och samma bestånd. Därför ser jag fram emot regeringens utlovade utredning om hyresrätten. Jag välkomnar möjligheten att nyproducera ägarlägenheter, och ser jag fram emot att det läggs fram ett förslag om att man ska kunna skapa sådana lägenheter i befintligt bestånd. Jag beklagar verkligen de signaler som vi får från regeringshåll som antyder att direktiven till utredningen om ägarlägenheter kan försenas på grund av resursbrist, vilket i sin tur är en följd av tidigare fattade beslut här i om neddragningar inom . Att vi nu har höjt grundavdraget på intäkter från uthyrning av del av sin bostad betyder att det blir enklare för studenter att få tag på en bostad. Om det blev helt skattefritt, som har fört fram tidigare, att hyra ut delar av bostaden skulle ännu fler möjligheter skapas till bostäder för ungdomar. Jag välkomnar ett förslag från regeringshåll om möjlighet att göra till- och frånval i hyreslägenhet så att bostandarden kan anpassas till både behov och plånbok. En sådan förändring betyder att hyresgästens inflytande och ansvar för den egna bostaden kan öka. Det går inte att komma ifrån att den som har ansvaret för hela fastigheten, skötsel, miljö och energiåtgärder, är fastighetsägaren. Det är det som hyresgästen ersätter fastighetsägaren för genom att betala hyra. Men det medför skyldigheter. Slutligen, herr talman, är det framför allt de ungas situation på bostadsmarknaden som vi behöver lyfta fram. Finns det en brist på bostäder är det främst de drygt 200 000 ungdomar mellan som behöver en bostad som drabbas. Ingen för deras talan. Bostäder med enklare standard, möjlighet för till- och frånval, möjlighet att hyra ut del av sin bostad, fler upplåtelseformer som ägarlägenheter och kooperativa hyresrätter ökar alla utbudet och tillgången på bostäder. Rätten att skaffa en bostad innebär att man har ett ansvar som följer av att man också får ett inflytande. Rätten att flytta och att välja att bo kvar när levnadsförhållandena förändras är viktig för oss i . har en tradition av stark lagstiftning och starka parter som bevakar olika intressen. Den svenska modellen är bra så länge den inte leder till ett nytt utanförskap, så länge den inte utestänger människor från bostadsmarknaden, hindrar rörligheten, fördröjer upprustningen av äldre bostäder och fördyrar nybyggnation av bostäder, hyresrätter. 166 (S) replik: När säger att man värnar hyresrätten och att hyresrätten ska få upprättelse undrar jag: Hur ska ni få människor runt om i landet att tro på det? Hur ska de kunna lita på det ni säger? Ni är ju inte överens i dessa frågor inom regeringspartierna. Ni tycker olika i olika partier. Ni missgynnar konsekvent de boende i hyreslägenheter på många sätt. Först och främst är byggandet av hyreslägenheter på en bottennivå. Ni pratar om att byggandet har ökat mycket. tror jag att ni använder som mått och säger att det aldrig byggts så mycket eller på väldigt . Ja, då var det från en mycket låg nivå, från en bottennivå. Minskningen av byggandet av sådana bostäder startade , ganska långt innan finanskrisen kom. Varför skulle människor lita på er? Dessutom undantar ni, som jag har sagt tidigare, möjligheterna för ROT-avdrag när det gäller flerfamiljshus. Jag undrar bara: Vad ska ni göra för att människor ska tro på er och för att återskapa spelregler för en fungerande marknad? Säg det till dem som inte har någonstans att bo, som inte kan flytta när de har fått ett nytt jobb eller som inte kan börja sin drömutbildning därför att det inte finns boende. 167 (C) replik: inleder med att fråga hur vi ska kunna övertyga människor om att vi tror på hyresrätten. Man gör inte det genom att föra den typen av argumentation som vi har hört från talarstolen både från dig, , och från dina kamrater i och . Man pratar om fastighetsägare som är giriga och om hyresslaveri. Det är inte att skapa den positiva bild av hyresrätten som jag vet ändå finns. Jag är helt övertygad jag talar av egen erfarenhet om att vi genom en aktiv planering med överenskommelser med fastighetsägare kan skapa den utveckling som gör att det byggs även hyresrätter. Jag kommer själv från en kommun som växer snabbt och där bristen på bostäder är stor. Det påstås att vi har 8 000 i bostadskön. Det stämmer nog inte; det kanske är 1 5002 000. Men vi åstadkommer ändå ett bostadsbyggande där vi bygger hyresrätter. Det är inte möjligt i många socialdemokratiskt styrda kommuner. Med den bilden med mig vet jag att det är möjligt. Jag vet att det är möjligt utan statliga subventioner. Det är det som är ert förslag skattekollektivet ska stå för bostadsbyggandet. Om man säger att det är politiker som bygger bostäder och inte marknaden, om man säger att det inte är marknaden och bostadsföretagen som bygger hyresrätterna, vem är det då som gör det? nämnde också ROT-avdraget. var inne på det och berättade att ROT-avdraget är ett sätt att få bort svarta hantverkare från en marknad och att dessutom skapa arbeten i när det är ont om jobb. Det är en annan typ av åtgärd än det som ni föreslår när ni talar om ROT-avdrag. 168 (S) replik: Jag vill betona att jag inte talat om vare sig hyresslaveri eller fastighetsägare som är gangstrar eller giriga eller vad det är, men det finns några som är det. Jag menar att den förändrade lagstiftningen inte på något sätt gör det svårare för dem, utan tvärtom blir det enklare. Det känns inte alls bra. Vi pratar om bostadsbyggande och kopplar in andra politikområden, för samhället är en helhet. Vi investerar i så fall i stöd för att bygga hyresrätter. Vi ser det som en investering, och vi kan skapa arbetstillfällen. Jag tycker att det går alldeles utmärkt att prata om dessa båda politikområden därför att det hänger ihop. När vi investerar får vi ut någonting av det. Jag menar att jag som hyresgäst inte har vunnit någonting på att man tog bort förvärvslagen och i stället skärpte bostadsförvaltningslagen. Om jag har haft oturen att bo i ett hus som har varit illa skött och jag får en ny ägare till fastigheten, och hyresnämnden åtta finns det i landet har på sig att pröva fastighetsägaren så lever jag som hyresgäst ändå i värsta fall i en dålig boendemiljö. Hade vi haft kvar förvärvslagen och skärpt den hade man kunnat stämma i bäcken före ett köp. 169 (C) replik: Om det är förvärvslagen du, , talar om skulle jag vilja veta nu har du inte möjlighet att svara mig på vilket sätt den fungerade tidigare när det innebär att den juridiska person som förvärvar en fastighet lätt kan byta ägarbild. Plötsligt finns det andra ägare som har ett annat syfte med sitt ägande. Hur väl fungerade det när det krävde ett kommunalt initiativ med en beslutsprocess för att komma fram till att hyresnämnden skulle pröva ärendet? Det skulle vara intressant att se först huruvida den nya lagen är bättre än den andra innan vi diskuterar vad som har varit en bra eller en dålig åtgärd. Jag trodde inte på den tidigare förvärvslagen. 170 (KD): Det har varit en intressant debatt där vi ser två klara skiljelinjer. I den ena håller oppositionen fast vid en gammaldags politik, en ineffektiv politik, en inte speciellt människovänlig politik. Sedan har vi Alliansen, som vill se långsiktiga villkor och som vill ha en välfungerande hyresmarknad, en opolitiserad hyresmarknad. Det är upp till svenska folket att välja. Vad vill man ha? Hyresrätten är en viktig del av boendet. av de 4,4 miljoner bostäderna är hyresrätter. Hyresrätten har en viktig funktion, har vi hört . Den ska vara billig och lätt att komma åt. Det är oftast i början av yrkeslivet som man har användning för en hyresrätt, även om man kan fortsätta med en sådan längre fram. Men den skapar en flexibilitet när man vill komma åt ett boende och behöver flytta till en annan ort. Så är tanken. ser vi att hyreslagstiftningen precis som arrendelagstiftningen har en social funktion. Den är viktig och är något som vi vill behålla. Det är för att skydda den svagare parten, hyresgästen, mot en eventuellt starkare part, hyresvärden. Det handlar om bra balans och finns i många andra lagstiftningar. Däremot kan man säga att vi har byggt upp en lagstiftning kring hyresrätten som är svåröverblickbar och skapar en hel del snedvridningar på den marknad som vi har. Det är därför viktigt att börja diskutera hur vi kan återskapa intresset för hyresrätten och hitta en balans mellan de olika boendeformerna. Den eminenta bostadsministern vill tillsätta en utredning om hur man kan utveckla hyresrätten. Det pågår mycket arbete inom för att förbättra, skapa rättvisare villkor och hitta flexiblare boendeformer och långsiktiga former där hyresgästernas ställning stärks så att man kan välja sitt boende. Det besvarar många av de motioner som finns. Oppositionen har politiserat boendet. Man har sett det har framkommit i många fall boendet som en social rättighet som marknaden ska tillhandahålla till låga kostnader. Man vill alltså styra hur människor ska bo. vill man subventionera på en näst intill oligopolistisk marknad, som inte fungerar speciellt bra. Det har lett till höga produktionskostnader och klara utbudsbegränsningar. Politiken har lagt sig i väldigt mycket. Vi kristdemokrater, som är politikens gränsriddare, vill se till att bostadspolitiken är långsiktig. Den kan förenklas och förbättras och ska ge ett stabilare och ökande byggande i . Låt mig gå in på de olika delarna. Vi kan först se på hyressättningen. Som har nämnts har vi fått en trepartsöverenskommelse mellan , Fastighetsägarna och allmännyttan. Den lägger grunden för att få en rättvisare fördelning av hyreskostnaderna. Vi vill inte ha marknadshyror. Däremot tror vi på en ökad flexibilitet inom bruksvärdessystemet, där attraktiva områden kan ha ett högre värde. Det ger också möjlighet att få en rättvisare fördelning. har vi haft subventioner där de attraktiva områdena har blivit subventionerade av mindre attraktiva. Man kan göra som man har gjort i , där man har haft ett antal kriterier för att värdera sin hyresrätt och då får en ökad rättvisa. Det är också viktigt, herr talman, att vid ombyggnad få in ett hyresgästinflytande. Det är viktigt att man kan ge ansvar till hyresgästerna, och man kan ge dem kunskap, så kan de också få underhålla en del själva. Men det kräver en avtalsmässig form, och det är på gång på flera olika ställen och har påbörjats med framgång. Andrahandsuthyrning är ett sätt att öka tillgängligheten. Stora delar av vårt bostadsbestånd är dåligt utnyttjat. Kvadratmeterytan per person är ganska hög. Det finns säkert med de stimulanser som vi förhoppningsvis kommer att fortsätta med till andrahandsuthyrare möjlighet att hyra ut en del av sin bostad. Här kommer också ROT-avdraget in för att hjälpa till lite grann vid ombyggnad. Vid nyproduktion, speciellt i attraktiva områden, bör man nog titta över vilka principer som ska gälla. Jag menar givetvis inte att vi ska införa marknadshyror, men vi ska öka flexibiliteten för att stimulera till ett ökat byggande. Det tror jag är en möjlighet. Sedan måste jag komma in lite grann på det sade om de dåligt skötta hyreshusen. Det är beklagligt att sådana finns. Problemet med den gamla förvärvslagen var att den inte fungerade speciellt bra. Den var omständlig och användes i ganska få fall. har vi ändrat så att man kan gå in tidigt och ha ögonen på hyresvärdarna. Om de inte fungerar finns det två nivåer för förvaltning. Det är en ganska ny lagstiftning. Låt oss testa detta till positiv framgång. Jag gillar hyresrätten. Jag gillar också den kooperativa hyresrätten, bostadsrätten och ägarlägenheter både i befintligt bestånd och i nyproduktion. Som framhöll är det viktigt att vi får möjlighet att införa det även i befintligt bestånd. Det saknar vi än så länge, men vi hoppas att kan få lite fart och genomföra detta. Tyvärr kan man väl lite grann skylla på oppositionen, eftersom de har dragit ned på resurserna till . De här olika formerna ska inte politiseras. De har alla sina för- och nackdelar. Med den information som finns på marknaden och som finns på hemsidor hos och andra kan man välja sin boendeform. Politikerna ska inte bestämma den. Det är upp till var och en att skaffa sig den fullgoda information som finns på marknaden. Vi ska här i lägga ut en långsiktig politik. Kommunerna ska tillämpa den och anpassa den till sina lokala marknader. Jag yrkar avslag på samtliga reservationer och bifall till utskottets förslag. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 14 § Väg-, fordons- och trafikfrågor Föredrogs trafikutskottets betänkande 2010/11:TU12 Väg-, fordons- och trafikfrågor. 171 (C): I betänkandet TU12, Väg-, fordons- och trafikfrågor, behandlas motioner och yrkanden om förnybara drivmedel, åtgärder inom taxibranschen, fordonsbesiktning, registreringsskyltar, digitala färdskrivare, övergivna fordon och parkeringsfrågor. Många för fram förslag om olika miljöåtgärder inom trafikområdet. Utskottet betonar i betänkandet att omställningen till ett långsiktigt hållbart transportsystem är en av de största utmaningarna inom transportpolitiken. En rad strategiska insatser har gjorts, och ytterligare betydelsefulla åtgärder har aviserats. Rörande tidigare tillkännagivande om att regeringen borde se över de konsekvenser som lagen om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel har för mindre tankställen i glesbygd ser utskottet med tillfredsställelse på att regeringen meddelat sin avsikt att återkomma till med förslag som innebär att dispenserna från pumplagens sista steg ska permanentas. När det gäller taxitrafiken betonar utskottet att en sund konkurrens ska råda inom taxinäringen. Utskottet konstaterar att ett införande av redovisningscentraler för taxinäringen skulle kunna vara en verksam åtgärd för att främja taxibranschens utveckling. Därför utgår utskottet från att regeringen skyndsamt bereder de aktuella taxifrågorna och återkommer till med sin bedömning. Med hänvisning till sina ställningstaganden och pågående beredningsarbeten avstyrker utskottet samtliga 47 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden. Det finns 14 reservationer i betänkandet, vilket utskottet här överlämnar till för debatt och ställningstagande. 172 (S): Vi ska , precis som sade, diskutera en rad frågor som berör väg-, fordons- och trafikfrågor. Det rör sig om frågor inom ett brett spektrum. Debatten riskerar därför att bli ganska ostrukturerad. Den kommer i varje fall att handla om många olika saker. Jag tänker uppehålla mig vid de punkter där vi yrkar bifall till olika reservationer. Det innebär inte att jag inte står bakom alla reservationer som vi har lagt fram, men för tids vinnande gör jag på detta sätt. Det första som måste konstateras är att vi nu har en regering och en riksdagsmajoritet som är tömd på idéer för framtiden. Det visas inte minst när vi nu ska debattera några frågor som är ganska enkla men som skulle innebära stora positiva förändringar för dem som är berörda, om bara majoriteten för orkade lyfta blicken. I stället är man fixerad vid jobbskatteavdrag och andra skattesänkningar som helt tar bort möjligheten att vidta åtgärder ens i de enklaste frågor. styr hela den högerledda regeringen och riksdagsmajoriteten. Jag ska ge några exempel. Det handlar om tömningscentraler för taxi som skulle inbringa ca 1 miljard till statskassan ingen åtgärd. Det handlar om åtgärder som skulle underlätta livet i glesbygd genom att bilbesiktningen skulle kunna ske närmare hemmet och skyltning för att det lokala näringslivet ska utvecklas ingen åtgärd. Det handlar om initiativ som innebär att snöskotern ges bättre förutsättningar, inte minst inom besöksnäringen ingen åtgärd. Det handlar om en enkel översyn av digitala färdskrivare för att förbättra konkurrenssituationen för seriösa åkare ingen åtgärd. Detta är inte bra. Jag hoppas att majoriteten tänker om och kastar loss från fixeringen vid skattesänkningar. Det första som jag tänker beröra lite mer är tömningscentraler för taxi. Vi har fyra motioner där man kräver åtgärder inom detta område. Det är tre socialdemokratiska motioner och en motion från centerpartisten . Vi har alltså ett blocköverskridande krav som ratas. För mig är det obegripligt att utskottsmajoriteten inte backar upp de här förslagen. Taxibranschen har i en uppvaktning av trafikutskottet uttryckt sitt kända krav på att tömningscentraler ska vara obligatoriskt. Jag förstår taxibranschen. Det de strävar efter är att konkurrens på lika villkor ska kunna ske. Svartåkare och fifflare ska ges så lite utrymme som möjligt. De seriösa taxiåkarna har inget emot den här åtgärden. De skulle tvärtom hälsa det här förslaget med tillfredsställelse. Det ger dessutom, lågt räknat, 1 miljard i ökade intäkter till staten. Det kan aldrig vara fel att se till att de skatter som beslutats av denna kammare verkligen också betalas. Jag vill i det här sammanhanget också peka på att i en skrivelse stöder förslaget. Inte minst det borde väl få en ansvarskännande majoritet att agera. I debatten har framförts att detta skulle kosta stora pengar för varje taxibil. Summor på 100 000 har nämnts av finansministern. Vi kan konstatera att han i det här fallet har räknat fel. Det är summor helt tagna ur luften. När taxibranschen senast besökte vårt utskott kom den här frågan upp.