prot · GZ0935 · 2011-11-23 00:00:00 — Ni har valt att använda en tredjedel av reformutrymmet till sänkt krogmoms när ni hade kunnat använda det som vi föreslår, nämligen till att stärka sjukförsäkringen, så att cancersjuka inte tvingas gå till Arbetsförmedlingen innan de är friska och så att man kan göra insatser för rehabilitering. Om vi blir sjuka ska vi kunna gå från sjukdom till att bli friska på ett enkelt och snabbt sätt. Det är också ni som har sett till att rusta ned för de ekonomiskt mest utsatta genom att skapa den sjukförsäkring som finns. Ni har alltså medvetet prioriterat bort de ekonomiskt utsatta när ni har satt sänkt krogmoms framför sänkt pensionärsskatt och förbättringar av sjukförsäkringen. Är det verkligen klokt att sänka krogmomsen om man vill värna de ekonomiskt utsatta? 58 (KD)replik: Vi gick till val 2010 på ytterligare sänkt skatt för pensionärerna, med målet att vi ska komma fram till en skillnad som är noll. Det är det som är målet. Vi fick igenom det i den första budgeten, och vi har fått löfte om att fortsätta den vägen i nästa budget. Det tycker jag är bra genomfört. Jag tycker att det är bra att lyckades få igenom det här i regeringen. Utan ett jobbskatteavdragsgenomförande skulle vi aldrig ha kommit dithän. har ni socialdemokrater allteftersom köpt de här jobbskatteavdragen, allteftersom hängt på. Det var någonting som ni aldrig lyckades lösa själva, att komma fram till att sänka skatten på arbete så att fler kommer i arbete. Fler sysselsatta drar också in mer skatt till den offentliga sektorn. Det är det vi har lyckats med inom alliansregeringen. Självklart är det så att när man har 15 miljarder i reformutrymme och ska prioritera får man väga vad vi ska sätta före och vad vi ska sätta efter. Halveringen av restaurangmomsen var vi kristdemokrater med på i valrörelsen, men vi ville prioritera den i ett skede. Men det är det man gör i en orkester. Man spelar ihop, man lyssnar på varandra och sedan får man lyfta fram de olika bitarna och ta dem i olika omgångar för att komma framåt. Det vi gör är att vi faktiskt behåller halveringen av arbetsgivaravgiften för ungdomar upp till . Den tar du bort. ska du göra det dyrare att anställa varenda ungdom i detta land. Du ska göra det dyrare att ha dem anställda. Du vill inte heller se till att restaurangvärlden, som har många ungdomar hos sig och som många passerar igenom, ska kunna få ytterligare möjligheter att anställa just ungdomar. Där vill du sätta stopp. Där har vi satt fokus och vill hålla kvar fokus, för där har vi ett bekymmer i vårt land. Den möjligheten vill du ta bort och göra det dubbelt så dyrt att anställa ungdomar och att ha ungdomar anställda. Det, , tycker jag är en felaktig politik. 59 Finansminister (M): Låt mig börja med att tacka , och andra för vänliga kommentarer om de skriverier som har varit . Jag tror att det är viktigt att vi i ett sådant läge känner igen oss i bilden att det är en svensk bred laguppställning som klarar sig i den utländska konkurrensen. Vi har en unik uppbackning för en ansvarsfull ekonomisk politik i riksdag. Det finns en regering som helhjärtat stöder denna målsättning. Vi har en budgetlag och ett finansdepartement som ger finanspolitiken en stram inramning och ett starkt stöd i . Det är naturligtvis glädjande i en period där övriga har mycket stora bekymmer. Men låt oss komma ihåg att det i grund och botten handlar om ett brett lagarbete som går långt vidare utanför men som också har ett brett stöd i . Krisen i rullar på. Det är alldeles uppenbart att försöken att bygga brandväggar inte har varit framgångsrika. Det finns en fundamental oro kring den långsiktiga uthålligheten i länder som och , men också i stora länder som och . Det lägger ett riskmoment över hela den europeiska ekonomin. Det är alldeles uppenbart vad som behöver göras. Man behöver sanera sina offentliga finanser. Man måste få ned sin skuldsättning. Man måste anpassa sina skatter och utgifter så att man har en balans som fungerar också långsiktigt. Man måste också stärka tillväxten. Man kan inte spara sig ur en kris. Man måste minska regelbördan, förstärka konkurrensen, få arbetsmarknaden mer flexibel precis på det sätt som under har arbetat sig ur ett lika besvärligt ekonomiskt läge, sanera offentliga finanser och stärka tillväxtkrafterna. Det måste göras för att detta långsiktigt ska hålla. Det vore naivt att tro att som liten, öppen och sårbar ekonomi inte skulle påverkas av oron i omvärlden. Tillväxten bromsar nu in, precis som vi väntat oss. Vi får räkna med en tillväxt på någonstans mellan ½ och 1 ½ procent när vi tittar på de breda bedömningarna. Därefter stiger den. De bedömningar som presenteras ligger väl ungefär på 1 . Vi ser lite gröna skott i och lite fortsatt styrka i som kan ge stöd för en sådan utveckling, men det grundläggande är att svensk ekonomi bromsar upp . I det läget är det naturligtvis så att vi ska ha en beredskap och handlingsutrymme att agera om det krävs. Hamnar vi i en situation där tillväxten kraftigt faller, sysselsättningen börjar minska och arbetslösheten kraftigt öka får vi naturligtvis vidta stimulansåtgärder. Jag kan bara välkomna besked att det finns från oppositionens sida ett intresse av att ge stöd för en sådan process. Det är alldeles uppenbart att ett litet land i ett utsatt läge måste agera så att vi undviker onödiga konflikter. Den budget vi har lagt på bord och som ska klubbas i kammaren svarar väl upp mot de frågor som ekonomin ställer. Vi har vidtagit åtgärder som gör att vi har kvar handlingsutrymme, att vi har säkerhetsmarginaler, att vi uppfattas som trygga. Vi har också på kort sikt gett tillfälliga stimulanser, mycket kraftiga infrastrukturinvesteringar och arbetsmarknadspolitisk utbyggnad. Vi sänker tjänstemomsen. Vi säkrar att det får genomslag genom att ge särskilda uppdrag till , och . Låt oss även som denna, med en kris i , lägga märke till vad som utmärker den svenska modellen. Den svenska modellen, med en utbyggd välfärdsstat, en flexibel arbetsmarknad och ett starkt näringsliv, står sig väl. Vi har , enligt de siffror vi fick från , en sysselsättningsökning på 150 000 personer . Tittar vi på senaste pressmeddelande ser vi att har den kanske högsta sysselsättningsökningen av alla jämförbara länder just . Tittar vi på höstprognos kan vi notera att deltagandet på arbetsmarknaden i är högre än i något annat EU-land. Talar vi om långtidsarbetslöshet framgår det av att har den lägsta andelen långtidsarbetslösa i arbetslösheten av alla EU-länder med undantag för . Den genomsnittliga långtidsarbetslösheten i är så hög som i . har lyckats väl där andra länder har stora bekymmer. Låt oss konstatera att tillväxten i vår ekonomi har varit högre än i EU, högre än i euroområdet, högre än i . Det är faktiskt så att är det bara och som ger större bidrag till den samlade tillväxten i än bara och . Därefter ger det största tillväxtbidraget, enligt bedömning . Den svenska modellen har alltså stått stark: starka offentliga finanser, en flexibel arbetsmarknad förstärkt med en tydlig arbetslinje, ett näringsliv som bygger på kunniga medarbetare och kunskapsorientering, ett samhälle som håller ihop i goda som i tuffa tider. Vi har klarat den här krisen bättre än de flesta och vi kommer att klara den kris som vi nu ser bättre än de flesta andra länder. Framtidsutmaningarna för är betydande. Vi har fortfarande bekymmer med integration, ungdomsarbetslöshet. Även om andra länder har ännu högre långtidsarbetslöshet är det ett gissel som vi måste agera mot. Här har naturligtvis parterna huvudansvaret. Vi ska inte ha statlig inblandning i lönebildningen. Det har vi provat. Det har inte fungerat. Vi ska ha parter som tar ansvar. Där har vi gjort viktiga gemensamma markeringar från sida när det gäller EU-arbetet, men vi tror också att det finns en möjlighet för parterna att med öppningar som vi kanske inte har sett söka sig framåt för att förbättra arbetsmarknadens flexibilitet. Det ska naturligtvis regeringen, gärna med brett stöd i , bidra till. Kan vi göra den svenska arbetsmarknaden mer flexibel på basis av de kollektivavtal och den modell vi bygger på i bör det naturligtvis stödjas. Jag tror att vi därvidlag har en intressant period framför oss där vi kan komma att få se väsentliga förstärkningar på vägen mot full sysselsättning. Det här är ju , fru talman, när alternativen i ska ställas mot varandra. Vi har haft en budgetdebatt där det var regeringens budgetproposition som stod i fokus, och har vi en debatt där de olika alternativen ska prövas. Jag kommer naturligtvis att ge stöd för utskottets huvudyrkande, att stötta budgetpropositionen och avvisa de alternativ som Socialdemokraterna och oppositionen presenterar. Jag vill ändå ge några argument för varför det är på det sättet. Enligt min uppfattning presenterar inte Socialdemokraterna en ansvarsfull ekonomisk politik. Jag ska ge tre skäl för det. Först och främst är det socialdemokratiska budgetalternativet underfinansierat med i storleksordningen mellan 5 och 10 miljarder. När vi gör noggranna beräkningar visar det sig att lastbilsskatten blir ett bortfall från Eurovinjetten på 900 miljoner och administrationskostnader på 1 miljard, det vill säga 2 miljarder mindre effekt än vad som uppges. När man tar bort aktivitetsförbudet, som man kallar det, bland ungdomsåtgärderna har det en kostnad på ca 1 ½ miljard som man inte tar upp. När man höjer a-kassetaket visar det sig att man i beräkningarna underskattar kostnaden med strax under 1 miljard. Och så här kan man fortsätta. Det är alldeles uppenbart att grunden för en budgetpolitik måste vara att även de statiska beräkningarna är korrekta. Då får man alltid i opposition ta hänsyn till att man inte har alla resurser att göra bedömningarna, men att man sedan får korrigera det. Här brister det. För det andra är Socialdemokraternas skattehöjningar ett stort hot mot jobben, framför allt för unga människor. Vi talar om en skattebelastning på 24 miljarder som går mot ungdomsjobben. Det är arbetsgivaravgifter för unga, det är tjänstemomsen och det är . Låt oss ta detta så att man gör det tydligt och enkelt: Tänk er ett företag i restaurangbranschen med 20 anställda varav 10 är ungdomar som jobbar. Detta företag tappar i höjda ungdomsarbetsgivaravgifter. De tappar 2,7 miljoner på höjd moms för restaurangbranschen om det socialdemokratiska alternativet skulle gå igenom. Det är alltså en belastning på nästan . Det är osannolikt att en sådan skattechock mot ett tjänsteföretag skulle kunna genomföras utan att det skulle bidra till stigande kostnader. är ett betydande belopp. Men det som kanske är mest intressant med den socialdemokratiska politiken är inte det som står på budgetraderna. Det är i stället de löften som socialdemokratiska företrädare ger brett och omfattande. har till exempel lovat en kraftfull utbyggnad av tunnelbanan i . Våra bedömningar säger att kostnaden är någonstans runt 23 miljarder per kilometer. Någonstans mellan 3050 miljarder är då kostnaden för de sträckor som nämns i sammanhanget. Till det ska läggas en höghastighetsbana som vid full utbyggnad handlar om någonstans runt . ger ibland i andra meningar kan man möjligtvis få ett annat intryck intryck av att pensionärsskatten ska sänkas med uppemot 17 miljarder. Det här är alltså utgiftssatsningar vid sidan av budgettabellerna på någonstans . Det är farligt att ge intrycket av att det finns så mycket pengar i ett läge där marginalerna är pressade. Det är inte en ansvarsfull ekonomisk politik. Här är kontrasterna tydliga. Vi har en regering som tar ansvar. Vi har ett socialdemokratiskt parti som lovar brett utan täckning i sin egen budgetmotion. Vi har en regering som prioriterar full sysselsättning och jobb. Vi har en socialdemokrati som höjer skatten för unga. Vi har en regering som gör att som kanske det enda landet i kan prioritera välfärdssatsningar för utsatta människor också under krisåren medan Socialdemokraterna saknar en solid budget och därmed riskerar både jobb och välfärd. Efter att ha sagt dessa kritiska ord vill jag ändå avsluta med att rikta ett stort tack till kammaren, och framför allt till finansutskottets ledamöter, för ett utomordentligt bra samarbete som vi har och som jag tror gagnar väl. En del av detta samarbete är också att vi kan ha uppriktiga och spännande politiska diskussioner. 60 (V) replik: Riskkapitalbolag har över hälften av den privata marknaden inom äldreomsorgen. av äldreomsorgen bedrivs av privata bolag. Här i är det . Regeringen avser att tvinga kommunerna att införa privatisering av äldreomsorgen genom en lagstiftning . Riskkapitalbolagens affärsidé är att driva företag och effektivisera, det vill säga minska personaltätheten, dra ned på heltider och kontinuitet, införa sämre arbetsvillkor och väga blöjor. Hur mycket väger egentligen en kissblöja? Väger den inte mer än en slopad förmögenhetsskatt eller en sänkt krogmoms? Det är rätt tydligt att i högerns väger girigheten tyngre än empatin och värdigheten. Äldreomsorgen ger 33 procents avkastning. är dubbelt så mycket som elbolagen har. Men den stora vinsten gör bolagen vid en försäljning. När Attendo Care såldes förra gången ägande gjorde den gamla ägaren en vinst på . är återigen Attendo Care till salu. har antalet anställda inom äldreomsorgen minskat kraftigt. har antalet äldre blivit allt fler. Det är alltför snäva resurser. Detta i kombinationen med att pressa ut vinster får självfallet oerhörda konsekvenser. Vi ser amputationer, människor liggande i bajs, madrasser på golvet och personal som får biobiljetter när de äldre blir sjukare och bolaget därmed får mer pengar. Det är rätt tydligt att vinstintresset leder fel. Därför vill förbjuda vinstdrivande bolag i välfärden. Vi sätter de äldres bästa först medan ni sätter riskkapitalbolagens bästa först. Är det inte dags för ändring, ? 61 Finansminister (M) replik: Detta anförande belyser väl grundläggande problem i svensk politik. De riskkapitalupplägg som vi nu talar om började man använda . Jag tror att de första kom 20002001. kunde ha gjort någonting åt det här under de år de stödde den socialdemokratiska regeringen. Det gjorde man inte. Jag minns inte riktigt när riskkapitalbolagen började växa ut kraftfullt. Men satt som stöd till regeringen 19982006. Det måste såvitt jag förstår vara den period när riskkapitalen i svensk ekonomi exploderade. Det är under dessa år bolagen växer ut som allra kraftigast, det vill säga under de år när var medansvarig för politiken. frågar retoriskt: Vad väger en blöja? Väger den lika mycket som förmögenhetsskatten? Varför inte ställa frågan om den inte väger lika mycket som arvsskatten, som var med och avskaffade? Det är en skatt som har exakt samma fördelningseffekter som förmögenhetsskatten. står för en retorik som inte är förankrad i verkligheten. Det är klart att vi ska ha ordning och reda i vården. Alla som har föräldrar eller barn i förskolan anser naturligtvis att såväl privat som offentligt alternativ ska kontrolleras noggrant. Det ska finnas regelverk för vad vi önskar, det ska finnas möjligheter att inspektera och det ska finnas möjligheter att bryta kontrakt. Vi vill säkra en kvalitet i vård och omsorg som offentlig. Det är vi alla överens om. Men ger intryck av att hon ska avskaffa riskkapitalbolagen hur hon nu definierar dem. De ska ut ur vård och omsorg. Tillsammans med vem ska hon göra det? Det finns inget regeringsalternativ i som är berett att ge stöd åt en sådan politik. Det gjordes inte som och stödde de socialdemokratiska regeringarna av det enkla skälet att man inte kan ha en lagstiftning där man bedömer syftet med aktiebolaget som grunden för hur det ska beskattas. Det går inte att göra så. Detta är bara ett typexempel på den totalt bristande realism som präglar politik. 62 (V) replik: Jag kan upplysa om att sju av tio svenskar vill förbjuda vinstintresset inom välfärden. är inte så ensamt som anser. Däremot är vi ensamma bland de politiska partierna om att vilja förbjuda vinstintresset inom välfärden; så är det. Jag beklagar detta djupt, för det är tydligt att vinstintresset leder fel. har aldrig varit för privatiseringar i välfärden. Vi vill inte se vinstdrivande bolag inom välfärden. Ett bolag har ett annat syfte än vad en behovsstyrd vård och omsorg har. Det är också därför det blir så fel. Vi har debatterat frågan i , och har valt att inte göra någonting. Inte när medierna verkligen har belyst avarterna av hela systemet har tyckt: Okej då, vi kan väl täppa till den där luckan i skattelagstiftningen det kan jag väl sträcka mig till, men mer än så är jag inte beredd att göra! Så länge vi har vinstintressen inom välfärden riskerar vi att sådana här avarter ständigt kommer att uppstå. Det finns en problematik när man i en behovsstyrd omsorg har ett vinstintresse som just nu består av 33 procents avkastning. Dessa pengar ska tas någonstans ifrån, och de tas från de äldres omsorg. SNS har kommit med en rapport som har blivit ganska mycket debatterad fast de absolut inte ville det. Den visar att privatiseringar inte leder till bättre kvalitet och att de inte är effektivare. Däremot kan man se att de leder till lägre personaltäthet, sämre kontinuitet och fler visstidsanställda. Det är effekterna av privatiseringarna, och det är de äldre som betalar priset. Sju av tio svenskar vill förbjuda vinstintresset inom välfärden. Vi är med dem. Du står i stället på riskkapitalbolagens sida och anser att girigheten ska få styra de äldres väl och ve. 63 Finansminister (M) replik: Jag står med fötterna fast förankrade i den verklighet inte kan se. säger tre saker: Räntesnurrorna ska tas bort, riskkapitalbolag försvinna och vinstintressen i vård och omsorg tas bort. Ingenting av detta rörde man sig en millimeter mot man satt ihop med Socialdemokraterna och styrde det här landet inte en millimeter på något av områdena! Det här är en vänsterpopulism som inte har verklighetsförankring. Den har inte ens förankring i det som ni själva har stått för när ni har varit i regeringsställning. politik skapar klyftor. Det är alldeles uppenbart att politik är djupt orättvis. Den skulle till att börja med leda till ansvarslös ekonomisk politik där man river ned budgetramverk, tar bort oberoende centralbanker och tar bort den grundläggande ordningen för hur vi förhandlar om löner på arbetsmarknaden. Den ansvarslösheten skulle leda till en arbetslöshet som vi nu ser plåga länder i . Den arbetslösheten skulle skapa klyftor. Ekonomiskt ansvarstagande är grunden för all politik som ska kallas rättvis. Det andra är naturligtvis när vi tittar på vad har gjort i akt och handling. Den kanske största åtgärden som vidtogs när det gällde fördelningseffekten var avskaffandet av arvsskatten. Det måste ha varit den åtgärd av alla dem ni vidtog 19982006 som hade enskilt störst effekter på fördelningspolitiken. Varför berättar du inte om den för väljarna och tydliggör vad som är skillnaden mellan förmögenhetsskatt och arvsskatt? Det var uppenbarligen ni som fick välja mellan arvsskatten och förmögenhetsskatten och då valde arvsskatten. Jag förstår inte riktigt varför den ena är så orättvis och ska beskrivas på det sätt som görs här medan den andra är höjden av visdom. Det fungerar inte i verkligheten, . 64 PER (MP) replik: Jag lyssnade uppmärksamt på finansministerns anförande. Det är samma begrepp som kommer tillbaka som brukar komma när finansministern talar. Det pratas mycket om välfärd, om starka offentliga finanser och om jobb. Alla dessa tre begrepp har väldigt nära samröre med kommunsektorns utveckling och kommunsektorns ekonomi. Vi ser nu hur den ekonomiska oron i vår omvärld, till exempel i , sprider sig till kommuner och landsting och att Kommuner och Landsting har skrivit ned de ekonomiska prognoserna . Det är mycket som tyder på att kommunsektorns ekonomi kommer att bli betydligt kärvare under de år som kommer, och inte minst gäller det landstingens verksamhet, som verkligen står för en viktig del av välfärden. Vi från sida ser kommunernas kommande problem. Vi ser att man har problem med kvalitet i äldreomsorgen, som väl inte någon har missat. Det är stora klasser i skolan, stora barngrupper på dagis och en alltmer missnöjd lärarkår, för att nämna några exempel det finns många fler. Därför avsätter vi resurser i vårt budgetförslag. Vi satsar totalt över 15 miljarder mer än vad regeringen gör på just kommunsektorn för att vi anser att det är viktigt att värna välfärden, viktigt att se till att man på kommun- och landstingssidan inte säger upp personal i detta skede. Från regeringens sida gör man tvärtom. Där ser vi hur man har dolda besparingar, till exempel inom gymnasiereformen som man räknar med ska ge besparingar, vilket kommunsektorn inte alls håller med om. Jag ser en stor risk för att regeringen upprepar det misstag som man gjorde under den förra ekonomiska krisen 20082009. Då sade man: Nej, nej, nej, det kommer inte mer pengar. När man till slut blev pressad av oppositionen sade man ja. Men då var det . Då kunde kommunerna inte längre använda sig av de pengarna och avhålla sig från att sparka folk från välfärdssektorn. Hur ser finansministern på kommunernas ekonomi? Är regeringen beredd att gå in och stödja den ekonomiska utvecklingen? 65 Finansminister (M) replik: Välfärd och jobb är naturligtvis grunden för regeringens ekonomiska politik. Vurmen för välfärd och vurmen för jobb är kärnan i det politiska alternativ vi erbjuder. Det är därför vi, som förmodligen enda regering i , kan göra fördelningspolitiska reformer när vi satsar på de barnfamiljer som behöver bostadsbidrag och på pensionärerna. Det är unikt i att man även i kristider kan ta den typen av steg. När det gäller kommuner och landsting är det viktigt att vi kommer ihåg var vi står. Vi diskuterar nu 2011. Det som vi har tappat skatteintäkter på är moms och bolagsskatt. Skatteintäkterna på kommunsektorn växer , och därmed kan man finansiera en växande verksamhet. minskar ökningstakten, men vi är inte i närheten av att få något kraftigt fall av skatteintäkterna på kommunsidan. Om vi får det, om krisen blir värre, är det självklart att ett av de alternativ som vi måste överväga är tillfälliga höjningar av statsbidragen för kommunerna. Men det är inte där vi är. De flesta bedömare räknar med att vi har en oförändrad sysselsättning och en tillväxt som ligger någonstans mellan ½ och 1 ½ procent. Det är en bild som delas av praktiskt taget alla bedömare. Min svårighet med Per resonemang är att inte står för välfärd och jobb. Jag har med mig en tabell här som jag skulle vilja diskutera med Per . I er budgetmotion anger ni skattehöjningar på miljö- och energisidan på , där bland annat lastbilsskatten utgör en mycket betydande del. Sammanlagt är det en skattebelastning på 28 miljarder . Då räknar vi ändå med att ni har med vissa åtgärder som lättar på skatterna. Hur ska vi kunna få nya jobb och välfärd i ett land genom att dramatiskt genomföra en skattechock som slår ut jobb och sysselsättning i ? Jag kan inte förstå varför har valt att utforma sin politik så att det inte är miljön som kommer i första rummet utan skattehöjningarna. Det är en orimlig prioritering. 66 PER (MP) replik: Den bedömningen får stå för finansministern själv. Jag tror inte att det är många som arbetar inom miljösektorn och som tittar på miljöekonomi som delar bedömningen att användningen av styrmedel på miljöområdet inte skulle ha någon effekt, inte skulle påverka miljöutvecklingen. Det är nog en egen ekonomisk devis som har utvecklat på . Tvärtom ser vi att vi har ett stort behov av att använda miljöskatterna aktivt för att just ställa om samhället, för att ställa om ekonomin så att den blir mer robust mot de problem som vi står inför på lång sikt. Klimatförändringarna är ett sådant problem. Den framtida bristen på olja, som det pratas alltmer om i samhället , är ett annat sådant problem som vi behöver lösa.