prot · GZ094 · 2011-09-20 00:00:00 — 1 § Debatt med anledning av budgetpropositionen Finansministern överlämnade regeringens proposition 2011/12:1 med förslag till statsbudget , finansplan, skattefrågor och tilläggsbudget m.m. 1 Finansminister (M): Jag har överlämnat budgetpropositionen , Tid för ansvar, till riksdag. Budgetpropositionen överlämnas i ett mycket allvarligt läge. En svår ekonomisk kris ligger över hela . Länder som har vanskött sin ekonomiska politik, byggt upp skulder och eftersatt sin konkurrenskraft drabbas nu mycket hårt. , och lider av såväl för hög skuldsättning och för stora underskott som bristande konkurrenskraft. Andra länder som har tappat greppet om en överhettning och står nu i ruinerna av sina tidigare ekonomiska framgångar. Till detta ska läggas att präglas av politiska låsningar, där man med 100-procentig skuld och 10-procentiga underskott i det ena lägret vägrar att höja skatterna och i det andra lägret vägrar att ta utgiftssidan på allvar. Det är ett utomordentligt ekonomisk-politiskt bekymmer som hänger över världsekonomin. Detta kommer att fortgå . Skulder och konkurrenskraft är inte något som man löser . Vi kan räkna med fortsatt oro , in och . kan mycket väl läggas till dessa orostider. I denna karga miljö står starkt. Vi står starkt därför att vi har starka offentliga finanser. Vi kan som ett av få industriländer lägga en budget med balans i våra offentliga finanser. Vi har reducerat vår skuld av bnp som jag har varit finansminister. Vi har en långsiktig hållbarhet tack vare pensionssystem och väl fungerande hälso- och sjukvård som få andra länder kan uppvisa. Vi kan med trovärdighet ge grundläggande löften till våra medborgare: kommer det inte att behövas chockhöjningar av skatterna. Här kommer det inte att behövas några drastiska nedskärningar i välfärdssystemen. När andra länder samlas för extramöten om skattehöjningar och nedskärningar kan vi i tala om att göra åtgärder för att motverka krisen. Det är vi ensamma om. står också starkt därför att vi är en kunskapsnation med välutbildad arbetskraft, teknikorienterade företag och stora satsningar på forskning och utveckling. Vi klarar av att möta en globalisering som en positiv utmaning. står starkt också därför att vi har förstärkt arbetslinjen. Som få andra länder har vi reformerat vår arbetsmarknad för att förbättra vår förmåga till omställning, för att varaktigt öka sysselsättningen och för att vi ska ha en svensk modell där parternas ansvarstagande lägger en god grund för samhällsekonomisk stabilitet och där vi kan ta steg efter steg mot full sysselsättning. står starkt också därför att vi har ett grundläggande förtroende mellan väljare och valda. Vi har i ett förtroendekapital därför att vårt politiska klimat bygger på samförstånd. Det är naturligtvis diskussion men också ett syfte att mötas för att hitta gemensamma lösningar. Andra länder slits sönder av konflikter och instabilitet. I har vi upprätthållit en grundläggande förtroendelänk som ger oss en styrka och en ekonomisk stabilitet. står starkt men inte opåverkat. När den grekiska ekonomin mörknar påverkar det världens börser. När banksystemet i skakar slår det igenom också i . Den osäkerheten påverkar konsumtionen. Vi ser att hushållen håller hårdare i plånböckerna och är mer försiktiga. Vi ser att börsoro och osäkerhet om banker också påverkar industrin. Investeringstakten dämpas när lönsamheten går ned. Oroskedjan är tydlig. Den går från till , från till och från till . Vårt mål måste vara att säkra att den inte fortsätter till . Vi räknar med en tillväxt på . Vi räknar därefter med att låga realräntor, stark disponibelinkomstutveckling och bra sysselsättningstillväxt gör att vi får tillbaka en konsumtion när läget stabiliseras. Vi räknar med att högt kapacitetsutnyttjande, rimligt vinstläge och låga räntor gör att investeringarna tar fart, och då har vi åter tillväxt i svensk ekonomi. Regeringens prioriteringar i detta läge är mycket tydliga. Den första prioriteringen är att säkra skyddsvallar, att säkra skyddsvallar kring svensk ekonomi i en orolig omvärld. Vi vet att underskottsfinansiering är roten till den osäkerhet som vi nu upplever. Skuldsättning kan inte botas med mer skuldsättning. Vi har ett handlingsutrymme. Vi har ett manöverutrymme. Inträffar det en olycka och de risker vi befarar faller ut, då har vi i möjligheter att agera kraftfullt utan att den ekonomiska politiken blir en källa till osäkerhet. Vi har sett vad det har betytt i , , och : Underskott kostar jobb. Underskott kostar jobb i välfärden. Underskott kostar jobb . Vi ska säkra att vi har stabilitet och skyddsvallar. Vi har ett förtroendekapital i svensk ekonomi. Det är det som gör att vi kan säkra en efterfrågebaserad politik för att hindra att arbetslösheten slår igenom. Men vi vet inte hur länge detta varar och hur djup och varaktig denna nedgång riskerar att bli. Då behöver vi skyddsvallar. Skyddsvallarna innebär att vi siktar på balans . Skyddsvallarna innebär att vi är tillbaka på överskott 2013. Skyddsvallarna innebär att vi är tillbaka på 1 procents överskott 2014. När skulderna exploderar i andra länder har vi minskat dem av bnp. När skulderna ligger på i euroområdet och på i ligger de på strax i . Det ger oss en grundläggande stabilitet och trygghet kring svensk ekonomi. Det kan bli värre. Det kan bli värre med . Det kan bli värre med banker. Det kan bli värre med ekonomi. Osäkerheterna är många. I det läget chansar man inte, utan då bygger man skyddsvallar och ser till att vi har ett handlingsutrymme om kriserna knackar på dörren. Vi har också agerat med kraft. Den andra uppgiften i den ekonomiska politiken är att säkra att inte drabbas alltför hårt. Det gör vi med tillfälliga stimulanser av inhemsk efterfrågan. Halva det budgetutrymme som vi använder i årets budgetproposition utgörs av tillfälliga stimulanser: arbetsmarknadspolitik och underhållsinvesteringar i infrastruktur. Vi har möjligheter att låta automatiska stabilisatorer verka, om krisen förvärras. Vi har kraft att i ett sådant läge förstärka stimulanserna för att tillfälligt dämpa ett efterfrågefall utan att det leder till osäkerhet. När vi ser en inbromsning ska vi naturligtvis motverka den. De tillfälliga stimulanser jag nämnde handlar om 5 miljarder i infrastruktur och närmare 8 miljarder i arbetsmarknadspolitik. Det är tillfälliga stimulanser som gör att vi säkrar att efterfrågefallet inte blir för stort. Om den första pelaren i vår politik är skyddsvallar och den andra är tillfälliga stimulanser, då är den tredje att bygga starkare på lång sikt. Vår uppgift är att se till att svenska företags och svenska löntagares konkurrenskraft stärks . Vi ska uppmuntra företag att anställa och göra så att man vågar behålla och nyanställa personal. I det perspektivet är restaurangmomsen ett naturligt förslag. Jag är övertygad om att det leder till fler jobb. Vi har gett , , och i uppdrag att följa denna reform för att säkra att vi får en prisnedgång, för att säkra att svart blir vitt och för att säkra att det blir jobb av de prissänkningar som måste komma. Låt oss minnas kritiken mot och . Vi räknade med 4 500 jobb. När vi nu tittar på det ser det ut som om det har blivit tre fyra gånger så många arbeten. Det var samma kritik mot en liknande åtgärd. Vi ska vara försiktiga. Vi ska räkna försiktigt. Vi ska inte ta några risker med . Men låt oss hoppas och se tiden an för att se om inte detta kan ge ett och annat jobb för människor som annars har tuffa förhållanden på arbetsmarknaden. Vi förbättrar också företagsklimatet. Vi inför en förenkling av expertskatten. Det är en åtgärd som många av våra stora exportföretag har efterfrågat. Vi förbättrar 3:12-reglerna. Vi inför ett investeringssparkonto som ger bättre förutsättningar för sparande och kapitalbildning i . Vi gör en bred kunskapssatsning. Det handlar om lärarnas ställning med nya karriärmöjligheter. Det handlar om en riktad insats för att förstärka matematikundervisningen. Det handlar om viktiga insatser för att arbetsplatsintroduktionen ska fungera bättre. Det här är satsningar på kunskap som både bygger tillväxt och underlättar för människor att få en starkare ställning på en arbetsmarknad som också kräver omställning. Vi har också en politik för att förstärka arbetslinjen. Fattigdomsfällorna i socialbidrag och försörjningsstöd har varit en brist i det svenska välfärdssystemet. kommer vi med förslag för att minska avräkningen i försörjningsstödet och etableringsstödet. Tillsammans med jobbskatteavdrag och andra reformer betyder det här att vi också i kristider kan förstärka vår arbetslinje. Det här är den samlade politiken: skyddsvallar, tillfälliga stimulanser och långsiktig tillväxt. Till det läggs ett fjärde ben. Det är att vårda sammanhållningen. I kris sitter man i samma båt. Då är det viktigt att vi kan göra fördelningspolitiska reformer också när budgetutrymmet är knappt. Vi förstärker bostadsbidragen för barnfamiljer. Vi förstärker bostadsbidragen för pensionärer med låg eller begränsad inkomstpension. Det är viktigt i kristider att man bekämpar att krisen drar isär samhället, och det är viktigt att man bygger sammanhållning också i sådana tider. Politiken är tydlig: skyddsvallar, stimulanser, tillväxtpolitik och sammanhållning. Det är de fyra ben som den här budgeten vilar på. När jag möter mina kolleger, som i , slås jag av den styrka kan visa i kristider. Det är i kristider som arbetslinjen är som viktigast. Vi kan uppvisa stigande sysselsättning och räkna med det de kommande därför att vi har gjort reformer. Jobbskatteavdrag, a-kasseförändringar, sjukförsäkringsreformer och företagsklimat har gjort att fler vill arbeta och fler vill anställa. Därför står svensk arbetsmarknad starkare än arbetsmarknaden i många andra länder. Till detta ska läggas en ansvarsfull lönebildning. Vi ser nu att parterna börjar närma sig förhandlingar. Jag är övertygad om att vi åter kommer att landa i slutsatsen att svenska arbetsmarknadsparter tar ett ansvar som det är få andra länder förunnat att uppleva. I krisen visar sin styrka också i sammanhållningen. Vi har gått igenom 2007, 2008 och 2009, och är fortfarande ett av de länder i världen som har minst risker för fattigdom, minst skillnader i förmögenhet och minst skillnader i inkomst och välfärd. Det har vi därför att vi bygger ett starkt samhälle som också vårdar dem som är sämst lottade. Det är en trygghet som vi kan erbjuda medborgarna därför att vi har en styrka i vår ekonomi. Vi bygger också ett starkt därför att vi är en kunskapsnation. När andra länder nu skär ned insatser inom utbildning och forskning kan vi möta konkurrensen från och med mer av kunskapsinvesteringar, forskning, företagsamhet och dynamik. styrkor är arbete, sammanhållning och kunskap. Syftet med vår budget är att lägga en stark krispolitik som skyddar i en svår tid men som också bygger vägar in . 2 (S): Mörka moln hopar sig vid horisonten. Den finanskris som slog klorna i världsekonomin har gått in i en betydligt allvarligare fas. Låt oss minnas vad som var orsaken till finanskrisen. Det var inte politiker som inte skötte sina offentliga finanser. Det var en oreglerad finansmarknad som fick härja fritt. Där kan man möjligtvis säga att politikerna hade ansvar för att reglera, men låt inte finanskrisen och det vi upplever nu vara en fråga om politiker som har misskött sina offentliga finanser. Sedan kan det vara så att misskötta offentliga finanser späder på problemen. Vi ser också att vissa länder har en minskad buffert. Men vi såg i den första fasen av finanskrisen att det var skattebetalarna som fick ta över de förluster som uppkom i den privata sektorn, inte minst i oreglerade investmentbanker i . Den här krisen har också fått den europeiska valutaunionen att skaka i sina grundvalar. Situationen är oerhört allvarlig. Den politiska handlingskraften hos ledare saknas än så länge för att komma till rätta med situationen på finansmarknaden och få balans i de offentliga finanserna som har fungerat som en buffert. Den höst som vi har framför oss kan bli dramatisk. Risken för att den grekiska staten ställer in betalningarna är överhängande. Konsekvenserna av en sådan händelseutveckling kan knappast överdrivas. Därför har vi socialdemokrater föreslagit ett antal åtgärder som vi vill se på EU-nivå. Det handlar om alltifrån skärpt reglering av finanssektorn till bättre övervakning där bland annat Europeiska revisionsrätten ska få möjlighet att granska statens nationalräkenskaper närmare. Vi tror att det behövs en mer aktiv politik på EU-nivå. Här skulle jag gärna se att regeringen var mer offensiv. De betydande obalanser som har uppstått i världsekonomin kommer att ta mycket att återställa. Att en rad länder i vår omvärld kommer att genomföra mycket omfattande saneringsprogram för sina offentliga finanser kommer självfallet att påverka den starkt exportberoende ekonomi som vi har här i . Den här gången är dessutom självt sämre rustat än när finanskrisen inleddes . kan inte stimulera på samma sätt via räntevapnet, och den rörliga svenska kronan har begränsade möjligheter att ge den svenska exportindustrin draghjälp. Till det kommer att vi möter en eventuell ny kris med massarbetslöshet och ett utanförskap som inte bara bitit sig fast utan dessutom gjort många svenskar fattigare och mer sårbara. När allt fler utförsäkras och tvingas leva på socialbidrag fungerar inte ekonomiska stabilisatorer som a-kassan. Risken för omfattande social utslagning är uppenbar. Det kommer i så fall att drabba oss alla såväl genom minskad tillväxt som genom ökad otrygghet. Det finns också andra inhemska faktorer som utgör starka orosmoment. En sådan är hushållens skuldsättning och de senaste årens snabba uppgång av bostadspriserna. Skuldsättningsgraden, inte minst bland yngre hushåll i storstäderna, är nu på en extremt hög nivå. Det här gör mig orolig. Vår egen kris och den aktuella situationen i en rad industriländer visar med vilken enorm kraft ett boprisfall kan slå mot tillväxt, sysselsättning och offentliga finanser. Därför, herr talman, måste ha en beredskap för att möta en lågkonjunktur av betydande djup och längd. Vi måste mobilisera både politiskt och ekonomiskt. Det är tid för ansvarstagande och samarbete. Jag skulle önska och vilja efterlysa en mer aktiv hållning från regeringen när det gäller att förankra sin politik i . Vi får hoppas att vi under det kommande riksdagsåret får se en statsminister som i den meningen är betydligt mer aktiv än under det riksdagsår som vi nu lämnat bakom oss. kommer vi socialdemokrater att presentera vårt budgetalternativ. Det blir ett budgetalternativ byggt på tre hörnstenar. Den första är ansvar för offentliga finanser. Detta är helt grundläggande. Starka offentliga finanser är kärnan i vår ekonomiska politik. Att värna offentliga finanser handlar om att stärka såväl konjunktur- som strukturpolitiken. Genom ett högt finansiellt sparande i goda tider kan vi stimulera ekonomin och värna välfärden i sämre tider. Det är klassisk socialdemokratisk konjunkturpolitik. offentliga finanser handlar också om att rusta för de långsiktiga utmaningar som väntar. Inte minst kommer den växande äldre befolkningen att ställa krav på ökade insatser inom äldreomsorg och sjukvård. Den andra hörnstenen är en vassare arbetslinje. När den borgerliga regeringen tillträdde var det stora målet att minska det så kallade utanförskapet. visar färska uppgifter från att utanförskapet, som själva definierat det, är kvar på samma nivå som i valrörelsen då situationen på arbetsmarknaden av den dåvarande borgerliga oppositionen beskrevs i termer av massarbetslöshet. behövs nya grepp. Regeringens jobbpolitik, som nästan enbart byggt på skattesänkningar, har nått vägs ände. Massarbetslösheten har bitit sig fast, och i takt med att folk tvingats ut ur arbetslöshets- och sjukförsäkringarna har socialbidragskostnaderna ökat kraftigt. Så blev arbetslinjen en bidragslinje. Den utvecklingen måste vändas. Arbetslinjen ska återupprättas i en vassare form. Den tredje hörnstenen är investeringar i den kunskapsbaserade ekonomin. I den globaliserade ekonomin måste konkurrera med kunskap. Det som andra länder gör billigt måste vi göra bättre och med högre kunskapsinnehåll. Det handlar inte minst om investeringar i forskning, ett effektivare utbildningssystem och ett tätare strategiskt samarbete mellan politik, näringsliv och akademi för att utveckla vår förmåga att ständigt förändra och förnya produktportfölj. Ansvar för offentliga finanser, en vassare arbetslinje och investeringar i den kunskapsbaserade ekonomin är det som bygger starkt nu och , det som lyfter oss ur massarbetslöshet och ger oss bättre förutsättningar att klara framtidens utmaningar. De är de socialdemokratiska prioriteringarna inför höstens budget, och jag kommer att mer i detalj redovisa vårt alternativ som följer de prioriteringarna. Låt mig göra några kommentarer till regeringens budget, som vi har på bord . talar om tid för ansvar. Att ta ansvar är för mig att se verkligheten som den är. Jag tycker inte att de bedömningar som regeringen gör i sin budgetproposition visar verkligheten som den är. Det görs en alldeles för optimistisk bedömning av den ekonomiska utvecklingen, framför allt . Det kan närmast betraktas som en glädjekalkyl att spå en tillväxt på och en arbetslöshet på , detta särskilt som budgeten inte innehåller några offensiva insatser. Det enda som refereras till i den text vi har framför oss är att en expansiv penningpolitik och en restaurangmoms skulle bidra till att tillväxten tog fart i . Jag tror inte på den bedömningen. Jag tror att det är en glädjekalkyl. Jag skulle därför gärna vilja höra utveckla hur och han själv har kommit fram till dessa positiva siffror. Som sagt, tid för ansvar är att se verkligheten som den är. Men det är också att säkra en politik som har majoritet i . Jag skulle önska mer av verklighetsinsikt när det gäller möjligheterna till tillväxt i . Då krävs investeringar av betydligt större magnitud än de som vi har sett i dagens budget. Det krävs investeringar i utbildning och infrastruktur. 3 Finansminister (M) replik: befinner sig i ett mycket allvarligt läge. Därför måste jag naturligtvis välkomna när säger att han är beredd att söka mer av samförstånd och samtal i riksdag. Det är bra. Vi har lagt en budget, och det finns säkert utrymme att tala om den i många av utskotten . Det kanske viktigaste beskedet från var att kommer alla detaljerna. läggs den socialdemokratiska budgetsmotionen fram, och då får vi beskeden. Då ska alla de skatter och utgifter komma som ska hanteras. Det har vi väntat på eftersom löftena varit omfattande. Det har gällt a-kassa, rätt till heltid, Ams-satsningar och allt vad det är. Det fanns omfattande skattehöjningar i den socialdemokratiska politiken. Det var höjd arbetsgivaravgift för unga, höjda inkomstskatter, avvecklad och även försämringar för restaurangbranschen. 2025 miljarder i utgifter betalades med 2025 miljarder i skattehöjningar. har lagt till listor med ytterligare utgifter, och då vill vi gärna se hur det hela ska gå ihop. Det är den frågan som ska få svar . Jag har tre grundläggande frågor till . Hur blir det med underskotten kommer ni att gå till underskottsfinansiering? Hur blir det med att ta risker i svensk ekonomi är ni beredda att underminera skyddsvallarna? Och hur är det med skulderna är ni beredda att skuldsätta i ett läge där det är skulderna som tynger världsekonomin? 4 (S) replik: Den här debatten är ju en bordläggningsdebatt. Den handlar om den budget som har presenterat. Den handlar inte om min budget. Den kommer jag att presentera . Den kommer inte att ha underskottsfinansiering. Däremot kommer den att ha investeringar för framtiden, som gör att tillväxten tar fart, att arbetslösheten minskar. Den budget som presenterar har ingenting annat än krogmomsen som stimulans. Hur tror att vi med sänkt krogmoms ska kunna komma ned till en arbetslöshet på ? 5 Finansminister (M) replik: Det är en förvånande konjunkturpolitik från en socialdemokrat att säga att man i kristider bör försämra förutsättningarna för branscher genom höjda skatter. Det är den omvända politik som vill se, inte bara beträffande ungdomsarbetsgivaravgifterna utan också vad gäller inkomstskatter och . Ska man därtill även ta tillbaka tjänstemomssänkningen har man apterat en skattebomb med ökat kostnadstryck och indragen efterfrågan i svensk ekonomi. Det är skattehöjningsbomben som Socialdemokraterna står för. Eller blir det underskott? Vi har sett den politiken i andra länder. Där har man ansett att det är för lite och för sent på alla områden, och när krisen började gick man ut med stora stimulanspaket. Dessa länder har mycket högre arbetslöshet än . Det man har kvar är inte sysselsättning, det är underskott och skulder. Är nu beredd att säga att han i sin politik ska hålla balans i offentliga finanser, eller blir det underskott och skuldsättning från Socialdemokraterna? 6 (S) replik: Vi socialdemokrater har alltid hållit balans i våra budgetar. Undantaget har varit att ni, , inte hållit balans. Ni har inte följt regelverket intill . Där välkomnar jag er omsvängning. I den frågan behöver du alltså inte tveka. I sitt nästa inlägg kan få svara igen på den fråga jag ställde, nämligen hur krogmomsen kan bidra till att tillväxten tar sådan fart att vi har en arbetslöshet på . Den här budgeten utgår inte från verkligheten. Den bygger mest på glädjekalkyler och fromma förhoppningar. 7 (FP) replik: Låt mig börja där slutade och tala om det här med prognoser och glädjekalkyler. Att göra prognoser på bnp och annat är inte politik. Det är ett ekonomisk-statistiskt expertjobb. Politik är att vilja någonting med den bnp som skapas. Politik är att ordna så att bnp växer. Det är politik, inte att stå och diskutera konjunkturprognoser. Men vad vill då Socialdemokraterna? är i kris. är i kris. Då har vi här en våldsam inhemsk utgiftsexpansion: transfereringar till a-kassan, sänkta a-kasseavgifter, bidrag till barnfamiljer, pensionärer och studenter, nya pengar till sjukförsäkring, statligt riskkapital och ökade utgifter via regeringen för infrastruktur, utbildning, yrkesutbildning, gröna jobb och så vidare. Då återkommer man till den fråga som även var inne på: Hur ska detta betalas? Nyss hörde vi att det inte ska bli några större underskott. Men då måste det bli väldiga, dramatiska skatteökningar, eller hur? 8 (S) replik: Ja, , det handlar om att vilja något. Men utrymmet ges av den tillväxt vi har. borde veta som ekonom att den tillväxt vi har ger det utrymme vi har framöver. I detta fall tycker jag att regeringens bedömning av den ekonomiska utvecklingen är alldeles för positiv. Vi har en situation där vi går in i en lågkonjunktur med massarbetslöshet. Vi har inte alls samma möjligheter att stimulera vare sig via styrräntan eller via kronkursen. Det är det som jag ser som det allvarliga: att regeringen inte ser de problem vi har framför oss. Man har pratat om en skuldstorm . pratar man plötsligt om en dipp. Det ska gå ned 2012 och sedan upp 2013, men vi vet inte varför. Det enda vi har på bordet är en sänkt krogmoms. Jag tror inte att det är hållbart. Det tror inte heller de ekonomiska experterna. Vad avser spekulationer kring vår budget och vår finansiering är mitt svar att jag kommer att redovisa detta i detalj . Det kommer inte att vara några underskott eller någon upplåning. Det kan jag försäkra om. Vi följer gamla socialdemokratiska traditioner om budget i balans. 9 (FP) replik: Ja, det blir gammal tradition. Blir det inte underskott blir det kraftiga skattehöjningar, bjuder logiken. Det fick vi ett besked på . Det är gammal hederlig socialdemokratisk politik, och det tackar vi nej till! (Applåder) Jag läste tidigare upp en lista, som även har bidragit till under sina turnéer i landet. Då är frågan: Om det nu är så att vi står inför ett mycket allvarligt läge, vilket vi gör, varför fokuserar då inte Socialdemokraterna på arbetslinjen?