prot · GY0971 · 2011-03-11 00:00:00 — I praktiken har man gett väldigt mycket makt åt företagen. tog upp att man har sänkt arbetsgivaravgiften för unga. Det kan vara en väg att gå, och jag är den första att medge att man måste pröva många olika metoder. Varje sten måste vändas. Men denna typ av skattesänkningar har gjort att snabbmatskedjan som tjejen hade jobbat på fick en skattesubvention på nästan , enligt de siffror vi har för handen. anställde man 89 nya personer. Det gör en snittkostnad per heltidstjänst. Då räknar man också alla 89 nya tjänster som resultatet av just nedsättningen av arbetsgivaravgiften för unga. För dessa pengar kan mycket göras. Man kan anställa nya lärare. Man kan börja rusta upp miljonprogrammen. Det kanske är en liten början. Miljoner låter inte mycket, men om man går år på denna typ av subvention blir det mycket. Jag vet inte om det är så att storföretag ska dra nytta av detta. har tidigare lyft fram att man om en arbetslös ungdom ska anställas kanske bör ta bort hela arbetsgivaravgiften. Flera olika förslag bör alltså vändas och vridas på, och vi vill höra arbetsmarknadsministern fundera lite kring de ungdomar som råkar illa ut. 13 HANS (FP): I debatten om arbetsmarknadspolitiken finns det en tendens hos oppositionen att måla i princip allting i svart. Det kom lite positiva saker från på sluttampen, och det var skönt att höra. Däremot blir det en lite märklig bild när internationella bedömare sedan säger att är en tigerekonomi och att vi har lyckats väldigt bra i jämförelse med i stort sett alla andra länder. Det är klart att orsaken till det kan vara att regeringen har gjort en hel del bra saker som det förstås finns mycket mer att göra. Det är lite konstigt också att man från Socialdemokraternas sida vill återinföra plusjobben som man är arg på nystartsjobben, som faktiskt har gett en effekt i form av dubbelt så många jobb som plusjobben. Det känns som en ganska dålig väg att gå. Vår ambition i Alliansen är att ständigt förbättra möjligheterna för rätt person att hamna på rätt plats på svensk arbetsmarknad. Det är huvudsyftet. När jobbchanserna nu ökar är det viktigt att fortsätta satsa på aktiva insatser för att människor ska komma tillbaka i arbetsgemenskap. Jobbcoacherna, som man också är arg på, är ett sätt att göra det. De kartlägger nämligen tillsammans med den arbetslöse vilka jobb som kan vara lämpliga att söka, och de ger vägledning till den arbetslöse i ansökningsprocessen. Det är nämligen så att ensam sällan är stark. En mångfald av aktörer är nödvändigt för att möta framtidens utmaningar. Det tror jag att i stort sett alla är överens om, utom möjligen oppositionens företrädare här . Enligt en resultatrapport från Arbetsförmedlingen uppger också åtta av tio deltagare att deras jobbcoach hade rätt eller delvis rätt kompetens. Åtta av tio deltagare är nöjda med insatsen. Det känns lite annorlunda än den bild oppositionen ger av jobbcoacherna. Resultatbilden för externa jobbcoacher är tydlig: 26 000 personer har fått ett arbete genom en extern jobbcoach . av deltagarna hade någon form av arbete efter avslutad insats. , , har också presenterat rapporten Vad gör de i jobbgarantin för unga? Slutsatser i rapporten var att de som deltog i aktiviteter hos kompletterande aktörer till Arbetsförmedlingen gjorde mer. De sökte till exempel fler jobb och träffade sin handledare oftare än deltagarna hos Arbetsförmedlingen, och deltagarna var överlag positiva till såväl aktiviteter som kontakter med handledare och förmedlare. Deltagare hos kompletterande aktörer var mest positiva. Forskning visar också att hög sökaktivitet är det i särklass viktigaste för att komma i arbete. Syftet med jobbcoachning är att upprätthålla sökaktiviteten genom att stötta arbetslösa personer att bli mer motiverade och duktiga på att söka jobb. Visst är alltså satsningen på jobbcoacher positiv. Drygt 50 000 personer, sammanlagt, har fått en anställning efter avslutad coachning på Arbetsförmedlingen och hos externa jobbcoacher. Satsningen på coachning är en ganska ny åtgärd, och den infördes mitt under den internationella finanskrisen. Nya reformer har alltid barnsjukdomar det ska vi vara öppna och erkänna och därför följer vi nu utvecklingen för att se vad som kan behöva förbättras och eventuellt förändras. Arbetsförmedlingen har också fått i uppgift att stärka kontrollen av de oseriösa aktörerna. De ska bort. Jag vill ändå säga att även om huvudansvaret för arbetsmarknadspolitiken också framöver kommer att ligga hos Arbetsförmedlingen måste vi bli bättre på att ta till vara den kompetens som finns hos olika företag. Externa jobbcoacher har bevisligen gjort en viktig insats för många arbetssökande. Att säga till dem att detta inte är bra och att de ska bort tror jag att många skulle reagera ganska starkt på när de faktiskt har fått en bra hjälp och har fått komma in i arbete. Sådana saker ska vi inte ta bort. Att som oppositionen vilja ta bort samtliga jobbcoacher i ett läge där vi behöver aktiva insatser som mest, när jobben börjar komma, är för mig helt fel väg att gå. 14 (C): Jag skulle vilja börja med att tacka , som från talarstolen gav uttryck för att finanskrisen inte var regeringens fel. Jag vet inte om det var första gången vi inte hade hela skulden i den delen, men det är inte långt ifrån. Självklart är det också så att vi inte har hela äran av att ekonomin har vänt. Däremot spelar det givetvis roll att vi har rätt verktyg på plats när det vänder för att också stärka de positiva trender som finns på arbetsmarknaden, och att vi finns med och gör rätt saker till skillnad från vad jag bedömer att oppositionen har på plats. Vi har slängt oss med mycket siffror i debatten . Det kan vara helt omöjligt för alla att ta in, för det låter från den ena sidan som att det är katastrof och från den andra sidan som att allting är bra. Sanningen brukar finnas någonstans där mitt emellan statistik kan man läsa på många olika sätt. Sysselsättningsmålet är ett intressant mätinstrument som den gamla hade med sig väldigt länge men till slut gav upp och inte längre siktar mot. De började aktivt förtidspensionera eller gömma i åtgärder dem man inte klarade av att möta med arbetsmarknadspolitik. Man kan konstatera att finanskrisen slog till med rejäl kraft och satte fart på en lågkonjunktur som redan hade börjat så smått, och vi hade också strukturella kriser i . Innan vi gick in i det skedet var vi sedan 90-talskrisen uppe på en sysselsättningsnivå på . Där befinner vi oss inte , men målet är att vi faktiskt ska ta oss tillbaka inte mot detta som en enskild målsättning, men precis som alla alliansföreträdare har upprepat vi står i talarstolen har vi en målsättning att alla som kan och vill ska jobba utifrån sina förutsättningar så mycket det bara går. Där ska vi finnas med och stötta och hjälpa. Arbetsmarknadspolitiken är inte ett enskilt område helt och hållet för sig själv, utan den samspelar med många andra olika områden. Därför är det intressant att fundera på de olika alternativen som stöter samman här i talarstolen. Vi kan konstatera att vi gör lite olika vägval. När vi pratar om arbetsgivaravgifter för ungdomar tycker vi att det är bra med en sänkning. De andra vill höja. Även om öppnade för att man kanske skulle ta bort den helt och hållet, är det ändå en fördubbling som ligger i budgetförslaget. och har varit viktiga för arbetsmarknaden och sett till att det blir fler i arbete. Vi vill ha kvar och förstärka den delen och ser en positiv utveckling på arbetsmarknaden med de här åtgärderna, medan oppositionen vill ta bort men inte en spännande fråga i sig. Vi har bytt ut plusjobben till nystartsjobb. Vi ser till att det finns möjlighet till riktiga jobb på hela arbetsmarknaden och har genomfört en sänkning av arbetsgivaravgiften. Det har blivit 40 000 jobb jämfört med plusjobben som inte hade den ingången på arbetsmarknaden. Vi kan också konstatera att vi har vänt trenden med förtidspensioneringar. Det finns fortfarande mycket kvar att göra där, speciellt bland de unga, men vi har vänt trenden. Vi har också skapat möjligheter och öppningar för fler som har fått förtidspension att faktiskt komma tillbaka i arbete. Vi har fler verktyg i verktygslådan på arbetsmarknadsområdet. Det tror jag är oerhört viktigt, för en enda åtgärd kan inte lösa allt. Sedan kan jag bara konstatera att efterlyser utbildning, utbildning och utbildning. Vilken tur att det blev en alliansregering och att vi fick fortsätta 2010, för det är precis det fokus vi har. 15 (SD): Vi har hört fem anföranden från De rödgröna, som i totalt har ägnat sig åt att såga regeringens jobbpolitik. Men, fru talman, egna förslag och åtgärder tycker jag lyser ganska mycket med sin frånvaro. Då räknar jag inte ens med när , som egentligen är den forna ambassadören för flumskolan, talar om att öka kunskapsinriktningen. Det är lite sent in på banan, men det är klart att vägen från ett kommunistparti till en marknadsanpassad jobbpolitik är ganska lång. Som sagt, det är ingen större skillnad på ALU, jobbcoacher och plusjobb. Vi skapar inte jobb genom att tricksa omkring med de arbetslösa. Det är inte det som löser kärnan till problemet. Vi måste göra det mer attraktivt att driva företag i , göra det mer attraktivt att anställa, och det finns flera metoder för att komma dit. Ett steg på rätt väg är som sagt skolan. Och där vill jag i alla fall ge Alliansen en halv stjärna i kanten för att man är inne på rätt väg mot en kunskapsskola. Även om det är långt kvar att gå blir det en liten stjärna i alla fall. Jag vill också ge en stjärna för att man har tagit efter politik när det kommer till lärlingsprovanställningar. Jag är övertygad om att det här är en reform som ganska markant kommer att fila ned tröskeln in till arbetsmarknaden för unga. Låt oss hoppas att regeringen fortsätter att ta efter politik. Låt oss hoppas att man vågar satsa mer på grundforskning, inte minst i syfte att öka den svenska produktiviteten och då inte minst inom basindustrin. Låt oss också hoppas att man vågar satsa på kärnkraften, så att vi får tillgång till billig och stabil el, som processindustrin är i så starkt behov av. Låt oss också hoppas att man vågar återinföra en behovsprövad arbetskraftsinvandring, så att vi när det saknas kompetens i åtminstone tillfälligt kan ta hit arbetskraft utifrån, utan att för den skull, som med dagens regelverk, riskera att utsätta den svenska arbetsmarknaden för lönedumpning när vi tar hit arbetskraft som egentligen inte har någon kompetens som saknas i ett land som redan har hög arbetslöshet. Låt oss också hoppas att man förr eller senare kommer att våga göra gemensam sak med och slopa massinvandringspolitiken, som enligt utredning efter utredning är oerhört kostsam. Det här är resurser som vi skulle kunna använda till välfärden, vilket i sig skapar nya arbetstillfällen, men också till generella skattelättnader som gör det mer lönsamt att arbeta och till stimulansåtgärder för småföretagen. Jag vill återigen vända mig till arbetsmarknadsminister . Vår hand är utsträckt. Sluta sukta efter en rödgrön kompromisspolitik! Ta vår hand i stället, så kan vi verka för en riktig jobbpolitik som sker i kombination med en ansvarsfull invandring. 16 (V): Som vi kan konstatera står Alliansen fast vid att huvudlinjen för att fler ska få jobb är att undergräva de arbetslösas ekonomi och värdighet. Vi i tror inte på det receptet. Vi tror att människor vill jobba. Vi tror att människor vill göra rätt för sig och ta ett jobb om de bara får en rimlig chans att göra det. Det allra mest tragiska med dagens situation är att som hundratusentals svenskar går arbetslösa finns det massor av arbetsuppgifter som behöver utföras men som inte blir utförda. Vi har en skriande brist på bostäder i nästan hela landet. Vi har ett tågnät som håller på att kollapsa på grund av dåligt underhåll och för få spår. Vi har en hotande klimatkris som vi måste avvärja med stora satsningar på energieffektivisering och utveckling av ny teknik och nya industriprodukter. Och i skolan, sjukvården och omsorgen sliter de anställda ut sig på underbemannade arbetsplatser. Framför allt är det kvinnor som jobbar där. Det finns massor av jobb som behöver utföras, och som regeringen skulle kunna sätta i verket och omvandla till arbetsplatser för människor. Men regeringen vill ju inte satsa , på bostäder, på klimatomställning och på välfärden. Regeringen vill sänka skatter och sänka löner och hoppas sedan på att en och annan ska få jobb om det blir lite billigare att anställa. Då blir det logiskt att arbetsmarknadspolitikens främsta syfte är att se till att pressa de arbetslösa så att de blir beredda att ta nästan vilket jobb som helst till vilken lön som helst, bara de slipper flåshurtiga coacher eller förnedring i fas 3. Det blir ett slags arbetsmarknadspolitik som framför allt syftar till avskräckning. Man ska vara så rädd för det obehag som drabbar en i regeringens olika program att man är beredd att ta lågavlönade jobb med dåliga villkor. Vi i tänker annorlunda. Vi tycker att människor ska ha meningsfulla jobb med löner som det går att leva på och bra arbetsvillkor. Därför vill vi i stället investera i riktiga jobb och utforma arbetsmarknadspolitiken efter arbetsmarknadens behov och de behov som de arbetssökande har av att kunna få riktiga och viktiga jobb. Vi vill att färre arbetslösa ska tvingas att leva på bidrag och i stället få möjlighet att få a-kasseersättning. Vi vill att fler arbetslösa ska få möjlighet att utbilda och omskola sig. Därför vill vi satsa på ett brett spektrum av många olika slags utbildningar. Och vi vill ersätta den kränkande fas 3 med riktiga anställningsstöd och kollektivavtalsenliga löner för dem som behöver det. Vi vill öppna så många vägar som möjligt för människor att kunna få riktiga jobb, men inte vilka jobb som helst utan bra jobb med bra löner, jobb som man kan känna sig stolt över. Vi har förslag, var så säkra! Vi har förslag som ger jobb men som också ger bättre jobb. Där har regeringen absolut ingenting att komma med. 17 (KD): Det är en intressant debatt att lyssna till där vissa inlägg förvånar. säger att de tre viktigaste arbetsmarknadspolitiska åtgärderna är utbildning, utbildning och utbildning. har jag mest hört att de viktigaste åtgärderna är åtgärder, åtgärder och åtgärder. Det är så som Socialdemokraterna har framställt sin arbetsmarknadspolitik. Det är sällan jag har hört socialdemokrater tala om hur viktigt det är att ha företag som växer, betalar skatt och anställer människor och hur viktigt det är med nyföretagande och så vidare. Att utbildningen är viktig kan jag hålla med om. De unga som står vid sidan om är framför allt de som saknar fullständig gymnasieutbildning. De har svårast att komma in på arbetsmarknaden. Därför fortsätter regeringen med folkhögskolesatsningen som syftar till att motivera unga att gå tillbaka till skolan. Vi höjer det tillfälliga studiestödet, och vi förändrar också ramtiden för att kvalificera sig för jobbgarantin för ungdomar. fick vi i utskottet föredragningar från Myndigheten för som har tagit över efter . Här ser vi möjligheten att åstadkomma bättre matchning av de arbetssökande med de behov som finns eftersom det på många områden faktiskt är underskott på arbetskraft. Man efterfrågar kompetens som inte finns, och så finns det människor som har kompetens men på andra områden. Det handlar om att matcha detta bättre. ska bättre kunna tillgodose dessa behov. Tyvärr ser vi att det skiljer mycket över landet. Framför allt skulle många i inland som står utan jobb kunna bli bättre rustade genom yrkesutbildning. De nyanlända är också en grupp som har svårt att få jobb. Här är det framför allt instegsjobben och etableringsreformen jag vill lyfta fram. Det sistnämnda sattes i sjön före nyår. Det är ett intressant och viktigt perspektivskifte i integrationspolitiken som därmed har gjorts. Nyanlända ska i stället för att gå till gå till Arbetsförmedlingen som tar huvudansvaret för dem. Man satsar på etableringslotsar och upprättar en etableringsplan. Bland nyanlända och invandrargrupper ser man särskilt fram emot detta. Man jobbar med det och tror mycket på denna reform. 18 Arbetsmarknadsminister (M): Jag vill vara tydlig i en fråga. Alliansregeringen tror på mångfald. Vi tror på att alla människor behövs i varifrån de än kommer. Vi tror också att människor är olika. Därför tror vi på en mångfald också när det gäller dem som ska hjälpa till och förmedla jobb. Det kan inte vara så att bara ska sticka ut och ha en enda statlig offentlig arbetsförmedling även om jag är stolt över hur Arbetsförmedlingen jobbar och framför allt över vad man har gjort under krisen. Vi tror att det behövs en mängd aktörer för att möta varje individ så att man får den hjälp och det stöd man behöver för att hitta ett jobb eller komma tillbaka till studier. Självklart ska det vara bra kvalitet och kontroll så att förmedlarna gör det som de ska göra. förstod inte att jag var stolt. Men jag är stolt över den politik som gör att har en tillväxt på . Det är den högsta tillväxten . Det är oerhört viktigt att vi har en bra ekonomi i , för det är bara då vi kan ha en bra välfärd och göra satsningar så att alla de som står utanför får en möjlighet att komma in. Vi har haft den snabbaste jobbtillväxten i , och återhämtningen efter den djupa finanskrisen har överträffat allas förväntningar. finns med bland de länder i där arbetslösheten sjunker snabbast. Vi vill uppnå det som och tar upp, nämligen att alla som har möjlighet ska kunna komma in på arbetsmarknaden och få ett jobb. Jag delar uppfattningen att de allra flesta människor inget hellre vill än att lämna utanförskapet och komma tillbaka till en arbetsgemenskap. Regeringens reformer syftar till att få arbetslinjen att fungera. Vi har ordning och reda i statsfinanserna. Jag är stolt över det som har åstadkommits, men jag är inte nöjd förrän varenda ungdom, utrikesfödd och funktionshindrad har en plats på den svenska arbetsmarknaden. 19 (S): Jag fortsätter med en fråga som tog upp i sitt huvudanförande, nämligen att arbetslösheten också har ett kön. Sysselsättningsgraden i har sjunkit, och skillnaden i sysselsättningsgrad mellan kvinnor och män är nu rekordstor, . Man måste gå tillbaka för att finna en sådan stor skillnad. Kvinnornas relativa ställning på arbetsmarknaden har alltså försämrats rejält . Vi vet också från undersökningar att det är nästan så vanligt att kvinnor går på vikariat som att män gör det. Det är dubbelt så vanligt att kvinnor har tjänster av typen kallas vid behov som att män har det. Det är så vanligt att kvinnor arbetar deltid som att män gör det. Kvinnor är vår tids daglönare. stod männen med mössan i hand och hoppades få ett påhugg . är det kvinnor som sitter hemma och väntar på ett sms eller ett telefonsamtal för att kanske få jobba . Det styr hela tillvaron. Man vågar inte följa med barnen på fotbollscup, gå en utbildning eller planera något annat, för man måste vara standby ifall man skulle få möjlighet att arbeta. Denna utveckling har accelererat. Antalet osäkra anställningar har ökat dramatiskt. Vi ligger mycket högt i en internationell jämförelse. Jag avslutar med att fråga arbetsmarknadsministern: du stolt också över detta? 20 (MP): Det gäller att välja ut det man är stolt över. Jag hör att arbetsmarknadsministern väljer ut vissa delar men utelämnar andra. Jag är mycket intresserad av det svar hon ska försöka ge , för det gäller att se hela linjen, det gäller att se helheten och det gäller att försöka se inte bara träden utan hela skogen. I vår omvärld finns det lite olika utvecklingslinjer. I jobbar fler inom miljöteknikbranschen än i bilbranschen, vilket kan vara förvånande för många med tanke på detta billand i söder. När patent utvecklas vid svenska universitet och ska industrialiseras leder det inte till jobb i . Det är något man kanske bör fundera ett extra varv på. Vi behöver lägga järnvägsräls, rusta upp miljonprogramsområdena och modernisera energisystemen. Det här är jobb som finns; det går inte att klara av med fas 3-insatser. Investeringar som skjuts blir lätt till kostnader som växer. Vad gör regeringen här? Förra årets vinterkaos på järnvägen beräknas ha kostat . beräknades bostadsbristen i kosta 2 miljarder . I stället för nya generella skattesänkningar behöver vi investera pengar i omställning till nya jobb. Med nya jobb får vi också möjlighet till ett tryggare arbetsliv där avarter inte blir så vanliga och där arbetslösheten inte bryter sönder arbetsvillkoren och skapar en tudelad arbetsmarknad. Här ser vi att regeringen fortsätter blunda. 21 HANS (FP): Vi liberaler vet att utbildningen har en viktig roll i arbetsmarknadspolitiken. Alliansen satsar också på utbildning. Unga vuxna utan betyg är en grupp som behöver särskilt stöd att komma tillbaka till skolan för att slutföra sina grundskole- eller gymnasiestudier. Från och med årsskiftet ges därför arbetslösa möjlighet att få höjt studiemedel. Dessutom fortsätter vi folkhögskolesatsningen för att motivera ungdomar utan betyg att komma tillbaka till skolan. Regeringen vill utveckla lärlingssystemet för att kombinera teoretisk och praktisk utbildning. Vi vill även införa en lärlingsprovanställning för unga . Tillsammans med arbetsmarknadens parter behöver vi bygga broar mellan skola och arbetsgivare. och Alliansen vill göra riktade satsningar inom utbildningsområdet. Därför föreslår vi en bred framtidsinvestering i det unga . Satsningen ska möjliggöra för fler unga människor att få kunskaper att bygga sina framtida liv på, förbättra möjligheterna till anställning och minska riskerna att ställas utanför arbetsmarknaden under . Totalt vill vi satsa med huvudfokus på grundskola, lärare och lärlingar. Bland annat föreslår vi satsningar på lärares fortbildning, utökad undervisningstid i matematik i , ett utbyggt lärlingssystem i gymnasiet och på komvux samt införande av betyg från årskurs 6. Därtill föreslås ytterligare platser på yrkesvux. Ambitionen att satsa på utbildning, som tog upp i sitt anförande, tycker jag att vi i Alliansen uppfyller. Socialdemokraterna borde vara nöjda. När det gäller kärnkraften som talar om har man från regeringens sida tagit initiativ till att ersätta de gamla reaktorerna med nya ännu effektivare, bland annat för att säkra jobben inom viktiga basindustri som skog och stål. som , och ska få trygga förutsättningar att fortsätta att producera bra varor och därmed kunna ha många anställda. 22 (C): Jag har fyra barn två som redan har tagit studenten och två som har dit. När man står ute på skolgården går det inte att ta miste på den känsla studenterna har när de springer ut från aulan och sträcker armarna i luften och skriker: Yes! Här är jag! Var finns ni som behöver mig? Vare sig man har haft en tuff skolgång eller kommer ut med de högsta betygen är känslan gemensam för dem som just lämnar skolan. Den känslan försvinner oerhört fort om man inte får en chans att få in en fot på arbetsmarknaden. Därför är ungdomsarbetslösheten ett stort problem. har en hög andel jämfört med resten av . Vi har ett stort uppdrag framöver att lyckas bryta det. Vi har sjösatt en del, men det kommer att behövas mycket mer. När självförtroendet försvinner och självtilliten och självkänslan inte finns är det svårt att knacka på och säga: Skulle ni vilja anställa mig? Den som just har avslutat en utbildning och inte har några kontakter på arbetsmarknaden det gäller inte bara ungdomar utan också nyanlända och dem som har varit arbetslösa när man inte har några referenser, nätverk eller kompisar att ringa för att kolla var det finns lediga jobb som inte kommer på anslagstavlan, gäller det att man kan få hjälp. Man kan behöva hjälp med referenser och nätverk, med självförtroendet eller med att bygga på sin erfarenhet och kunskap. Dagens huvuddebatt handlar om fas 3 och jobbcoacher. Vi har utformat dem för att de ska möta många av de här behoven.