prot · GZ0940 · 2011-12-01 00:00:00 — Jag har ju deltagit i det europeiska arbetet med att hitta carbon footprint, klimatfotavtryck, i olika segment i de stora varuhuskedjorna i . Det är oerhört svårt att från en slutprodukt mäta sig bakåt och se var utsläppen har ägt rum. Jag tror att det logiska och bästa sättet att få god kunskap är att mäta där själva varan produceras. Att den sedan vandrar genom olika länder, ja, så är det, och att vi måste diskutera konsumtionsmönster, ja, det måste vi, men när det handlar om klimatstatistiken tror jag att det är omöjligt. Från mitt arbete med kemikalieregleringen vet jag att vid produktionen av till exempel en bil säger branschen själv att man har använt 4 600 kemikalier. Jag tror att det är lättare att se var de har gjort sina utsläpp om man tittar på var den producerades än om man tittar på slutprodukten bilen. Det är anledningen till att jag tycker att den princip som är fastslagen i klimatkonventionen är den rätta. Det hindrar inte att vi kan diskutera konsumtionsmönster. Det måste vi absolut göra i många olika sammanhang. Jag håller med om att vi konsumerar många onödiga saker. Jag tycker att det är bra med återbruk, med återvinning och en viss återhållsamhet också när det gäller konsumtion. Men just när det handlar om att diskutera klimatutsläppen tror jag att kommissionens inställning är den korrekta, den som är lättast att hantera. Med tanke på hur det ser ut när vi tittar på olika rapporter om den svenska konsumtionens påverkan på de svenska klimatutsläppen från två välrenommerade institut, där vi har så oerhört divergerande resultat att det ena säger att den har fördubblats och det andra säger att den har minskat under i stort , har vi ju ett problem. Det är det här vi måste försöka arbeta med om vi ska få fram en hållbar och vettig statistik på det här området. Men ge mig gärna ett besked om var ni tycker att det är enklast att mäta utsläppen. 27 (MP): Miljöminister vill ha besked om var någonstans man ska mäta. Jag försökte vara tydlig både i interpellationen och i mitt inlägg här, , med att det handlar om att få in ett konsumtionsperspektiv i vårt klimatarbete det klimatarbete som vi ska ta hand om här i . Du säger att du är öppen för att vi ska ta konsumtionsdiskussionen. Knyt den då också till klimatarbetet! Om vi säger att det här är någonting annat utvecklar vi inte de verktyg i politiken som vi behöver för att möta det enorma tryck när det gäller klimatutsläpp som den svenska konsumtionen står för. Vi kan inte säga till att de å ena sidan måste minska sina utsläpp när vi å andra sidan vill köpa dubbelt så mycket oljebaserade prylar och så vidare av dem. Det är denna diskussion som också kommer in i det här. Men jag vill inte ändra i Kyotoprotokollets grundregler för hur man bokför denna typ av utsläpp. Jag vill komplettera med ett konsumtionsperspektiv. Det tror jag att vi kan vara ganska överens om, . I frågan ligger att vi måste se klimatpolitiken som ett så pass viktigt politiskt område att vi ska rensa upp i vilka utgångspunkter vi har i debatten. Jag tror att det också är bra för politiken och för det demokratiska. Vi måste ha en ärlig utsläppsstatistik. Här är vi på väg, men vi är inte riktigt framme. Jag tycker att den svenska debatten skulle gynnas av att regeringen var tydligare med vilka klimatmål man sätter för det svenska arbetet. Det skulle vara tydligare gentemot de svenska aktörer som ska ingå i arbetet om de visste vad vi har för målsättningar för hur samhället här i ska ställa om. Hur snabbt vill man att det svenska samhället ska ställa om? Man måste ha ett nationellt klimatmål som är tydligt mot aktörerna. Det ska inte vara ett mål om minus som man kan vara ute och svänga sig med i politiken med när det inte stämmer, . 28 Miljöminister (C): Jag tycker att det är roligt att nu för räkning sluter upp bakom principen om var klimatutsläppen ska mätas. Det vore nämligen väldigt konstigt annars nu när frågan om rapportering, verifiering och övervakning, det så kallade RMV, ska förhandlas i . Detta förhandlar man där just , och vi ministrar kommer att mötas där . Det här kommer att vara en av de viktigaste frågorna. Då måste vi vara på det klara med att de som ingår i den svenska delegationen stöder den princip som finns i klimatkonventionen om att utsläpp mäts vid produktionskällan eftersom det är det enklaste och tydligaste. Det tycker jag är ett oerhört bra besked, och jag ska be att få tacka för det. Därmed har vi kommit en bra bit när det gäller att försöka hitta de fakta som vi måste ha för att se vad vi behöver göra i för att nå de svenska klimatmålen. Det handlar om en minskning på till 2020 och ett nollutsläpp . Vi behöver naturligtvis diskutera konsumtionsmönster. Det tror jag att man alltid ska göra, särskilt i sammanhang som handlar om klimat och miljö. Men det gäller också arbetsmiljö och corporate social responsibility, alltså företagens ansvar i arbetet. Jag har inte tid att gå igenom alla åtgärder som vidtar för att stödja just corporate social responsibility och företagens ansvar. Men jag tycker att det är viktigt att vi är tydliga med att detta är en huvudprioritering för den och för . Vi arbetar också, vilket jag har informerat miljö- och jordbruksutskottet om, med ett globalt ramverk av program för hållbar konsumtion och produktion inför den stora konferensen + 20 som äger rum . Jag är säker på att vi återkommer till debatten i samband med det. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2011/12:87 om stresstester av de svenska kärnkraftverken 29 Miljöminister (C): Fru talman, ledamöter och åhörare! har, mot bakgrund bland annat av de första bedömningarna av de så kallade stresstesterna, frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att rätta till dessa allvarliga säkerhetsbrister som anser finns i svenska kärnkraftverk. frågar mig också om jag är beredd att ta initiativ till en omprövning av det beslut som innebär att så många som tio nya reaktorer får byggas i . Låt mig vara mycket tydlig på en punkt: Den kärnkraft vi har i ska vara säker. De erfarenheter som finns att lära av ska vi ta vara på. Det finns ingen tvekan vare sig från min eller från regeringens sida när det gäller detta. Vidare: Alliansregeringens energiöverenskommelse ligger fast. I den ingår att vi gör det möjligt för kärnkraftsindustrin att ansöka om att få ersätta befintliga kärnkraftverk med nya. Eventuella ansökningar kommer att prövas av . Överenskommelsen innebär också att kärnkraftsindustrin inte kan påräkna sig något statligt stöd i form av direkta eller indirekta subventioner. Efter och det tragiska som hände där tog initiativ till att så kallade stresstester skulle genomföras vid alla kärnkraftverk inom unionen i syfte att dra lärdomar av händelserna i . fick regeringens uppdrag att genomföra stresstesterna, och det är detta arbete som pågår. Vi har fått ta del av de första bedömningarna från utifrån kärnkraftsindustrins rapporter. Den nationella rapporten kommer att lämnas , och därefter följer en EU-ledd granskning av samtliga medlemsstaters nationella rapporter. Detta innebär, fru talman, att vi kommer att ha den samlade bilden av vilka åtgärder som eventuellt behöver vidtas . Jag ser fram emot att ta del av den svenska rapporten i samband med att presenterar den i enlighet med uppdraget. 30 (V): Jag tackar för svaret. Bakgrunden till interpellationen är de så kallade stresstester som har gjorts och fortfarande görs av de 135 kärnkraftverk som finns i EU-länderna. Bakgrunden till testerna är den fruktansvärda katastrofen vid . I är det som har ansvaret. Myndigheten har presenterat sin preliminära rapport. Precis som miljöministern säger kommer en slutgiltig rapport , om en eller . Men , och i den preliminära rapporten, säger att man kan konstatera att det finns stora problem med säkerheten på svenska kärnkraftverk åtminstone i två aspekter. Den ena är att det finns en undermålig beredskap i händelse av en katastrof där flera reaktorer slås ut . Den andra är att det finns en alldeles för dålig beredskap för en katastrof som en jordbävning. Man kan tycka att det är osannolikt att flera reaktorer skulle slås ut . Och jordbävningar har vi ju faktiskt inte i ! Det var ungefär så man resonerade också i innan detta hände i : I kan det inte hända någonting, för där har man världens bästa och säkraste reaktorer. Men i inträffade detta , och vi vet att det kan ske igen. Därför tycker jag att det är så viktigt att regeringen verkligen är på tårna i denna fråga och att man vidtar alla tänkbara säkerhetsåtgärder. Jag tycker inte att jag får något tydligt svar på frågan i svaret från miljöministern. Jag får faktiskt inget svar alls när det gäller huruvida regeringen har vidtagit någon som helst åtgärd för att avhjälpa de säkerhetsbrister som finns vid de svenska kärnkraftverken. Jag tycker att det är tråkigt att , som historiskt sett har gått hand i hand med , och en bred miljörörelse i när det gäller att avveckla kärnkraften, nu har lagt sig helt platt för i regeringen. Man använder inte möjligheten att ompröva det dumma beslutet att öppna upp för tio helt nya reaktorer i . Kärnkraften är den dyraste, farligaste och smutsigaste energikälla som finns. Jag tror att håller med om det. Ja, jag sade också smutsigaste, eftersom kärnkraften ibland hålls fram som en ren energikälla. Det är helt fel. Vi kan prata med de arbetare som drabbas vid brotten där man bryter uran. Eller vi kan fråga dem som sanerar efter haveriet i där kan man prata om en smutsig verksamhet. Jag vill nog ha lite tydligare svar, , än det jag har fått i interpellationssvaret. Nog måste du ha både en och två åtgärder för att se till att säkerheten åtminstone blir bättre i de svenska reaktorerna. Vi vet att tre reaktorer står helt stilla just , 1 och . 31 Miljöminister (C): Man har många möjligheter som minister i en regering, men en möjlighet man inte har är att kommentera resultatet av ett arbete som inte är avslutat med ett uppdrag som är lämnat. Trots det ska jag försöka redogöra för hur arbetet med stresstesterna går till i och Europeiska unionen. Den har förstärkt budget och uppdrag. Det är naturligtvis en viktig bas i säkerhetsarbetet. fick dessutom regeringsuppdraget att genomföra stresstester samt utreda och belysa erfarenheter från olyckan i . Det här kompletterar ett tidigare regeringsuppdrag. Det fanns alltså redan innan ett uppdrag om den långsiktiga säkerhetsutvecklingen i den svenska kärnkraften. Det långsiktiga uppdraget kompletterades alltså nu med det som ska bli resultatet av stresstesterna och ingå i den samlade europeiska säkerhetskontrollen av europeisk kärnkraft. Myndigheten redovisade det ena uppdraget , och stresstesterna kommer att redovisas för regeringen . Sedan kommer en granskning, som genomförs, av den redovisning som tillståndshavarna har lämnat in. Därefter skrivs den nationella rapporten, som ska vara inlämnad till EU . kommer det sedan in peer review-team, internationella expertteam. Svenska experter ingår i de team som tittar på andra länders säkerhet, och andra länders experter kommer hit, för att garantera att allt blir allsidigt belyst. Slutligen sammanfattas detta i en europeisk slutrapport som kommer att färdigställas i vår. Då har vi ett färdigt resultat som för min del är möjligt att kommentera. Jag kan försäkra att jag mycket noga kommer att följa det här arbetet . Jag delar åsikt att det här är en energikälla som också innebär problem. Det är oerhört viktigt, som jag sade inledningsvis i mitt svar, att vi är säkra på att den svenska kärnkraften fullt ut uppfyller alla säkerhetskrav. 32 (V): Tack för det svaret, ! Jag vill minnas att när kom med sin bedömning var flera politiker ute och kommenterade det. Jag kommer inte ihåg om hade blivit miljöminister då, men så var det väl inte det här var . Jag har respekt för att man vill invänta det slutliga resultatet. Men jag skulle tycka att det vore väldigt intressant om ministern här och kunde deklarera att efter är ministern beredd att vidta alla de lämpliga åtgärder som kommer att behöva vidtas för att skärpa säkerheten på de svenska kärnkraftverken. Vi ser redan nu i den preliminära rapporten att det finns stora problem. Det vore väldigt bra med ett sådant tydliggörande här och . Jag tycker också att det är värt att kommentera det faktum att har gått med på att det ska få byggas tio nya reaktorer i . I den överenskommelsen finns det med att inga statliga subventioner ska gå till den här verksamheten. Då undrar jag om till exempel fortsatta stresstester: inte de en massa pengar? Det gör de självklart. Om stresstesterna görs på ett sådant sätt att de verkligen täcker alla aspekter det görs inte , vilket jag ska återkomma till kommer de att kosta ännu mer. Kommer miljöministern att sända den signalen till industrin att det är de som ska betala den fulla kostnaden för alla testverksamheter? Apropå subventioner vill jag minnas att man har lagt en kabel mellan Forsmark och det nybyggda kärnkraftverket Olkiluoto i . Jag tror att det var som rullade ut den kabeln, och det är ett företag som vi äger gemensamt till . Det kostar väl en massa pengar att dra en sådan kabel jag tror att det var , om jag inte är felunderrättad. Är inte det en indirekt subvention till kärnkraftsindustrin, enligt miljöministern? Avslutningsvis skulle jag vilja fråga just om testerna i sig, för jag tycker att det är väldigt viktigt. De stresstester som görs omfattar inte alla aspekter av det som kan påverka säkerheten på ett kärnkraftverk. Man tar inte upp till exempel bränder, den mänskliga faktorn, elfel eller vad som händer om ett flygplan flyger in i ett kärnkraftverk, utan man tittar på en begränsad del. Man är också väldigt beroende av den information som kärnkraftverken lämnar till . Jag skulle vilja veta om miljöministern och regeringen har krävt att dessa stresstester ska utvidgas, att man ska ta med alla säkerhetsaspekter när man gör dem och att testerna ska göras på ett mer oberoende sätt än vad som görs då man, som sagt, är väldigt beroende av den information som lämnas ut. Det skulle vara väldigt bra att veta. 33 (C): Kärnkraften ska vara säker. Det får inte råda någon som helst tvekan om det. Det får inte heller råda någon tvekan om att vill avveckla kärnkraften. Men vi gör det genom att utveckla alternativen och se till att den kärnkraft som finns kvar är säker. Kärnkraften ska också bära sina egna kostnader. Det är oerhört viktigt. Det är så vi vill avveckla kärnkraften, och vi stöder energi- och klimatöverenskommelsen. 34 Miljöminister (C): Det jag har lärt mig är att ett säkerhetsarbete måste utvecklas kontinuerligt. Det är otroligt viktigt , oavsett i vilken industri eller energikälla, företag eller organisation, man behöver fundera över säkerhetsfrågor. man slutar att ta steg framåt halkar nivån ned på ett sådant sätt att det kan bli både farligt och dyrt. Det här synsättet är naturligtvis extra viktigt när det gäller kärnkraften, eftersom olyckor eller bristande säkerhet kan få enorma konsekvenser. Det är intressant att det före diskussionen om stresstesterna egentligen inte fanns någon diskussion om säkerhetsarbetet i . Det var inte särskilt mycket offentlig debatt. Sedan hände tragedin i , och vi fick en oerhört högljudd och intensiv debatt. Jag tror att det är väldigt bra just när det gäller säkerhetsfrågor. Det är någonting som ständigt behöver diskuteras. Frågan om kopplade katastrofer fanns från början inte med på ett tillräckligt tydligt sätt i kommissionens uppdrag. Det är en av de saker som jag har arbetat med i mitt tidigare liv i för att just få en full utvärdering av olika aspekter på kopplade katastrofer. nämner några av de olika särskilda omständigheter som är viktiga att titta på i säkerhetsarbetet runt kärnkraft. I stresstesterna ingår frågan om beredskap, och där ingår också frågan om säkerhetskultur, eftersom de hänger så intimt ihop. Man kan inte diskutera beredskap utan att diskutera säkerhetskultur. Det finns alltså med i det omfattande arbetet runt de europeiska och svenska stresstesterna. Frågan om överflygning av flyg undersöktes ordentligt i samband med . Den har också debatterats här i kammaren. Det finns säkert anledning att även här fortsätta den diskussionen. Men vi har i tittat över frågan ganska ordentligt. Slutligen undrar om kostnaderna för stresstesterna. Då kan jag upplysa om att det enligt reglementet är industrin som står för de kostnaderna. 35 (V): Tack, miljöministern! Jag tolkar det som att inte vill utvidga uppdraget när man gör stresstester utan tycker att det är bra så som det fungerar . Jag tycker att det är bra att man gör stresstester. Men som jag sade tidigare finns det en mängd andra faktorer som man borde inkludera när man gör de stresstesterna. Bara det faktum att man här i kammaren en gång har diskuterat säkerheten eller osäkerheten med flygplan som kan störta i kärnkraftverk behöver väl inte den frågan vara avslutad, utan det är väl verkligen en dimension som man borde ha med när man gör de här testerna. Jag är glad över svaret att det är industrin som bekostar testerna. Det visste jag inte. Det var bra att få veta det. Däremot är jag fortfarande lika oroad över kabeln till Olkiluoto, som kostar otroligt mycket pengar och som jag ser som en direkt indirekt subvention till kärnkraftsindustrin. från sade att kärnkraften ska vara säker och att den ska avvecklas. Jag tycker ändå att det är lite av en omväg om man som parti ger sitt klartecken till byggandet av tio nya reaktorer. Det känns inte som om det är den snabbaste vägen att gå, ifall man vill avveckla kärnkraften i . Det går faktiskt att ompröva tidigare överenskommelser. Titta på , som har tagit sitt djärva beslut att de ska avveckla sin kärnkraft, faktiskt än ! Jag vill säga till : Klamra er inte fast vid den kärnkraftsöverenskommelsen med och utan gör i stället upp med oss i , och Socialdemokraterna! Vi vill avveckla kärnkraften. Vi står här, och vi är beredda att göra det. Ni är välkomna! 36 Miljöminister (C): Fru talman, ärade ledamöter, ärade åhörare! Jag måste säga att jag är glad över den här interpellationen. Jag tycker att det är väldigt bra att det finns ett ifrågasättande, att det ställs frågor, att det diskuteras, att det utvärderas. Det är en allmän inställning som jag har i alla sammanhang men naturligtvis särskilt när det gäller kärnkraften och säkerhetsfrågorna. Jag instämmer i att bara för att en sak har diskuterats i kammaren en gång är den naturligtvis inte avgjord för tid och evighet. När man diskuterar det otrevliga ämnet kopplade katastrofer och kärnkraft ingår förstås även överflygningar i den utvärderingen, särskilt med den erfarenhet som vi har i världen efter , som var en fruktansvärd historia. och den har faktiskt utvidgat stresstesterna. Vi kommer att värdera mer än vad man gör i det europeiska konceptet. Det gäller frågan om mellanlager för använt kärnbränsle, där jag tycker att det är oerhört viktigt att titta på säkerheten, så att vi kan veta att det är ordning och reda också när det gäller mellanlager för använt kärnbränsle. Vi vet ju att det i en av reaktorerna i fanns använt kärnbränsle som förvarades där. Vi försöker ta ett steg till när det gäller slutförvaring. Det är inte ämnet för dagens diskussion. Men jag tycker det är bra att stresstesterna omfattar också mellanlager. Jag ser fram emot att vi ska diskutera den här frågan efter att utvärderingen slutligen är klar och vi har det fullständiga underlaget . Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2011/12:102 om position i förhandlingarna under Durbanmötet 37 Miljöminister (C): Fru talman, ledamöter, åhörare! har ställt ett antal frågor till mig rörande den svenska positionen vid förhandlingarna i . Interpellationen är så oerhört omfattande att jag inte kommer att kunna avge det fullständiga svaret i mitt första inlägg utan kommer att vara tvungen att dela upp det i flera inlägg. Jag hoppas att ni ursäktar det. Låt mig börja med att peka på uppdatering av den vetenskapliga grunden för klimatarbetet som kom . Där framgår att läget är allvarligare än när FN:s klimatpanel kom med sin rapport . Då uppskattades till exempel den globala havsnivåhöjningen bli . bedömer forskare att havsnivån i stället kan höjas med så mycket som . Om avsmältningen av fortsätter i samma takt som kommer hela att vara öppet till 2030. har de globala utsläppen av växthusgaser slagit alla tidigare rekord. Det finns ny statistik som visar att de globala utsläppen ökade . Den internationella energiorganisationen visar att vi redan har intecknat av den mängd växthusgaser som planeten maximalt tål, om vi ska klara tvågraderstaket. Läget är brådskande. Det är viktigt att komma så långt som möjligt i , även om förhandlingsläget som vi alla vet är tufft. Jag vill i likhet med övriga EU-länder i första hand se att vi inom ramen för FN-förhandlingarna kommer överens om ett övergripande, rättsligt bindande ramverk som omfattar alla länder, och jag avser att verka för att vi i ska ta steg framåt i den riktningen. är den princip som finns i klimatkonventionen om gemensamt men differentierat ansvar och respektive förmåga och kapacitet (common but differentiated responsibilities and respective capabilities, CBDR-RC) en viktig princip. har liksom andra industriländer ett historiskt ansvar. Vi kan begära att alla bidrar, men vi måste också se att alla måste kunna bidra efter förmåga. Förhandlingsläget är oerhört svårt, och det kan ta tid att få ett nytt regelverk på plats. Som en del av övergången till ett rättsligt bindande ramverk, som är framtidens reglering, är EU öppet för en andra åtagandeperiod under Kyotoprotokollet. verkar därför för att en färdplan som tydligt definierar ett slutdatum för när ett sådant ramverk ska antas och en process för hur stegvisa framsteg ska kunna nås läggs fast i . Den färdplanen och de tiderna är oerhört viktiga. Där har vi ännu så länge inte några resultat. Det kommer att bli mycket svårt. Den svenska rollen är mycket viktig i dialogen mellan i- och . Jag deltog vid ett förmöte i , det så kallade pre-COP, och har varit engagerat i flera informella mötena, men då har det varit vår klimatambassadör som har representerat landet. Vi har försökt öka förståelsen för vikten av den här rättsliga formen. Det finns olika förslag presenterade, och jag hoppas att vi i åtminstone ska kunna enas om vilken form av avtal som vi behöver. Långsiktig finansiering är ett annat oerhört svårt område. Vi ställer oss givetvis bakom det mål som har beslutats inom ramen för klimatförhandlingarna om till 2020. När det gäller stöd till omedelbara åtgärder i utvecklingsländerna bidrar dessutom i enlighet med vårt åtagande om snabbstartsfinansiering med totalt fördelade . Vi ger därmed det näst största bidraget per capita av alla länder. Snabbstartsfinansieringen finansieras inte genom omfördelning av andra biståndsmedel. Den tränger därmed inte ut andra insatser för minskad fattigdom utan sker utöver vad som i övrigt görs för att bidra till fattigdomsminskning i världen. Regeringen är medveten om att det finns ett oerhört stort behov av fortsatt klimatfinansiering efter snabbstartsperiodens slut, och vi har arbetat väldigt mycket med den här frågan. Ny miljövänlig och klimatvänlig teknik är också en viktig del i hur vi ska tackla klimatutmaningarna. Här sker förhandlingarna inom ramen för klimatkonventionen och de olika mekanismer som finns där. Det mest grundläggande är naturligtvis att få en internationell överenskommelse med bindande åtaganden om utsläppsminskningar, där i-länderna tar ledningen. Det är nödvändigt. Annars kan vi inte få den klimatsmarta tekniken på plats. Det måste finnas mottagare på andra sidan. Det måste finnas infrastruktur. Om vi investerar i klimatvänlig solel måste det finnas ledningar för att distribuera denna till fattiga människor, för att ta ett exempel. Teknikmekanismen, som vi kom överens om i , är alltså en oerhört viktig fråga i .