prot · GY09100 · 2011-05-11 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . Förste vice talmannen meddelade att (C) ansökt om ledighet den 11 maj13 juni. Kammaren biföll denna ansökan. Förste vice talmannen anmälde att (C) skulle tjänstgöra som ersättare för . Förste vice talmannen meddelade att (S) avsagt sig uppdraget som ledamot i krigsdelegationen och att (KD) avsagt sig uppdraget som suppleant i socialutskottet. Kammaren biföll dessa avsägelser. 4 § Anmälan om kompletteringsval till socialutskottet Förste vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält som suppleant i socialutskottet. Förste vice talmannen förklarade vald till suppleant i socialutskottet (KD) 5 § Utökning av antalet suppleanter i finansutskottet och trafikutskottet Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter skulle utökas enligt följande: från 25 till 26 i finansutskottet från 24 till 25 i trafikutskottet Kammaren medgav dessa utökningar. 6 § Val av extra suppleanter i finansutskottet och trafikutskottet Företogs val av extra suppleanter i finansutskottet och trafikutskottet. Kammaren valde i enlighet med valberedningens förslag till suppleant i finansutskottet (S) suppleant i trafikutskottet (KD) 7 § Meddelande om val Förste vice talmannen meddelade att val av vice ordförande i parlamentariska råd skulle företas . 8 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2010/11:346 Till Interpellation 2010/11:346 Kommunalanställdas löner och inkomstökningar av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag och rättschef 2010/11:347 Till Interpellation 2010/11:347 Svensk ekonomi, löner och den kommunala sektorn av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag och rättschef 9 § Anmälan om inkommet protokollsutdrag från utskott Förste vice talmannen anmälde att ett utdrag ur prot. 2010/11:33 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag inkommit från justitieutskottet. 10 § Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades EU-dokument KOM(2011)245 till miljö- och jordbruksutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . 11 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2010/11:JuU22 betänkanden /11:NU16 och NU20 12 § Vissa frågor om elektroniska uppgiftshantering Föredrogs skatteutskottets betänkande 2010/11:SkU30 Vissa frågor om elektroniska uppgiftshantering (prop. 2010/11:78). 1 (M): I det här ärendet är hela skatteutskottet enigt, så det kommer inte att bli någon debatt , men jag tänkte ta tillfället i akt att ge en kort bakgrund till dagens beslut som rör skuldsaneringsfrågor och passa på att yrka bifall till proposition 2010/11:78. Dagens beslut innebär att ska få direktåtkomst till uppgifter i beskattningsdatabas för skuldsaneringsändamål, utöver nu gällande utsöknings- och indrivningsändamål. Det innebär också att verksamhet med att förebygga överskuldsättning ska föras in som nytt ändamål i de fyra databaser som regleras i lagen om behandling av uppgifter i verksamhet. Förslaget om direktåtkomst till beskattningsdatabasen för skuldsaneringsändamål innebär en effektivisering av handläggningen av skuldsaneringsärenden. Det borde innebära ekonomiska besparingar, effektivare utnyttjande av resurser och en bättre service till dem som berörs av skuldsanering. Dagens beslut leder inte till några ökade kostnader för eller för , men det finns aspekter som rör den personliga integriteten som har beaktats i detta förslag och som jag återkommer till. För gäller lagen 2001:184 om behandling av uppgifter i verksamhet och förordningen 2001:590 om behandling av uppgifter i verksamhet. De fyra databaserna är utsöknings- och indrivningsdatabasen, betalningsföreläggande- och handräckningsdatabasen, skuldsaneringsdatabasen och konkurstillsynsdatabasen. När ett skuldsaneringsärende kommer in till måste myndigheten först ta ställning till om skuldsanering ska inledas. För att kunna avgöra detta måste ett visst underlag finnas. Enligt skuldsaneringslagen ska då i den utsträckning det behövs hämta in upplysningar om gäldenärens personliga och ekonomiska förhållanden från andra myndigheter. I varje ärende kontrolleras tillförlitligheten i de uppgifter som gäldenären lämnar i sin ansökan. För det behövs tillgång till uppgifter i beskattningsdatabasen hos . Den taxerade inkomsten är en viktig uppgift i ett skuldsaneringsärende, eftersom den används vid beräkningen av förbehållsbeloppet som ligger till grund för den betalningsförmåga som gäldenären har. Betalningsförmågan fördelas sedan i en betalningsplan. Uppgiften om taxerad inkomst är även viktig för att kunna bedöma den kvalificerade insolvensen. behöver vidare uppgifter om tillgångar, utbetalning av tjänstepension och pensionsförsäkringar, aktier med mera. Uppgifterna är viktiga för att bedöma gäldenärens personliga och ekonomiska situation vad gäller både kvalificerad insolvens och skälighet. Det behövs även tillgång till uppgifter om preliminära underskott eller överskott på skattekontot för att beslutet ska bli rätt. Även uppgifter om personliga förhållanden som civilstånd är viktiga. För att kunna bestämma betalningsutrymmet vid skuldsanering har också behov av uppgifter om inkomst för sökandens maka, make eller motsvarande. Enligt bestämmelsen i 36 § skuldsaneringslagen hindrar visserligen inte sekretess att uppgifter lämnas om en persons personliga förhållanden, och sådana förhållanden innefattar även uppgifter om anhöriga när uppgifterna förekommer i ett ärende avseende den aktuella personen. Någon sekretessbrytande bestämmelse som specifikt tar sikte på makas, makes eller därmed jämställd persons inkomstförhållanden finns inte när det är fråga om skuldsaneringsärenden . Av 2 kap. 8 § i lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet framgår att får ha direktåtkomst till vissa uppgifter i beskattningsdatabasen avseende gäldenärer. Bestämmelsen ger rätt för att ha direktåtkomst till vissa uppgifter beträffande den som är registrerad som gäldenär hos . Det gäller även make eller maka till gäldenären eller någon annan som likställs med make. Dagens beslut omfattar inte fler kategorier av uppgifter än de som har direktåtkomst till enligt gällande regler för ändamålen utsökning och indrivning. Förslagen innebär dock en utökning av de kategorier av personer som uppgifterna får avse. Frågan om en myndighet bör få direktåtkomst till information som finns hos en annan myndighet måste bedömas genom en avvägning mellan de skäl som talar för en sådan åtkomst och de integritetsskäl som talar mot. Sammanfattningsvis anser skatteutskottet att övervägande skäl talar för att en sekretessbrytande regel införs beträffande dessa uppgifter. Jag yrkar bifall till dagens proposition. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 22 §.) 13 § Protokoll om ändring i Europaråds- och om ömsesidig handräckning i skatteärenden Föredrogs skatteutskottets betänkande 2010/11:SkU31 Protokoll om ändring i Europaråds- och om ömsesidig handräckning i skatteärenden (prop. 2010/11:84). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 22 §.) 14 § Informationsutbytesavtal med Föredrogs skatteutskottets betänkande 2010/11:SkU32 Informationsutbytesavtal med (prop. 2010/11:81). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 22 §.) 15 § Vissa ändringar i vägtrafikbeskattningen Föredrogs skatteutskottets betänkande 2010/11:SkU36 Vissa ändringar i vägtrafikbeskattningen. Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 22 §.) 16 § Subsidiaritetsprövning av direktivförslag om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas () Föredrogs skatteutskottets utlåtande /11:SkU37 Subsidiaritetsprövning av direktivförslag om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas () (KOM(2011)121). 2 (M): Europeiska kommissionen har således kommit med ett förslag till direktiv som handlar om hur vi ska kunna harmonisera sättet att beräkna bolagsskatten inom Europeiska unionen. Det är alltså ett förslag som kommer från Europeiska kommissionen, inte någonting som kommer från . Det som vi har att bedöma är huruvida förslaget är förenligt med subsidiaritetsprincipen, som innebär att unionen ska agera ifall den gemensamma lösningen blir bättre än det som hade blivit ifall länderna hade gått fram var för sig. Det förtjänar att understrykas att det här är ett förslag som handlar om att harmonisera skattebasen, det vill säga i grunden sättet att beräkna bolagsskatten, inte om att harmonisera skattesatserna. Syftet är i grunden att man ska förbättra den inre marknadens funktionssätt genom att ta bort olika hinder för rörlighet genom att man har den gemensamma bolagsskattebasen, som också ska vara frivillig för företag att använda. Man använder antingen den nationella bolagsskattebasen eller den europeiska. Det är alltså för det första ett förslag från , för det andra ett förslag som inte berör skattesatserna, för det tredje ett förslag som är till för att förbättra den inre marknaden. Vid prövningen av huruvida det är förenligt med subsidiaritetsprincipen har vi tyckt att detta inte är någon svartvit fråga. Det finns argument i olika riktningar som vi har försökt att väga mot varandra, och jag tror att vi har varit ganska överens i utskottet om att detta inte är svart eller vitt, utan på en gråskala. Det kan finnas aspekter där vi tycker att det kan vara att överväga om det verkligen är förenligt med subsidiaritetsprincipen, men vi har ändå från vår sida kommit fram till att det är förenligt med subsidiaritetsprincipen och att vi därför skulle vilja gå vidare med behandlingen av förslaget. Sakfrågan om huruvida detta är ett bra förslag eller inte kommer . Det som vi nu bedömer är bara strikt om detta är förenligt med subsidiaritetsprincipen, inte sakfrågan. Sakfrågan, som är stor och komplex eftersom direktivförslaget är stort och komplext, måste analyseras mycket djupt och mycket närmare innan vi kan gå in på den. Vi hade helst önskat att vi gått vidare till sakfrågebedömningen. Vi anser att vi kan låta den här subsidiaritetsprövningen passera och sedan gå till det som är det viktiga, nämligen sakfrågan. Det kan finnas anledning till kritik mot förslaget där, så det hade varit bättre om vi hade fokuserat på detta. Varför ska vi bråka i formfrågan? Vi har absolut ingenting att riskera med att gå vidare till sakfrågan. I sakfrågan har alla länder vetorätt, eftersom det är en skattefråga och enhällighet gäller som beslutsregel inom EU när det gäller skattefrågor. Vi hade i sakfrågan absolut kunnat inlämna vårt veto som EU-land ifall vi hade ansett att det inte var godtagbart. Det finns alltså absolut ingen risk med detta. Däremot kan vi ifall vi bråkar i formfrågan i stället för att bara gå vidare till sakfrågan riskera vårt inflytande i andra viktiga frågor som bereds inom Europeiska unionen och som påverkar skatteområdet, till exempel frågan om moms på ideella föreningar. Vi tycker att det är beklagligt att oppositionen har förenat sig och kommit fram till en annan bedömning än vi i den här frågan: att detta inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen. Följden av detta blir att vi säger nej i formfrågan fullständigt i onödan, eftersom det hade räckt att gå direkt till sakfrågan, där vi ändå har vetorätt, och diskutera den, för det är ändå den som är det centrala, i stället för att på detta sätt riskera inflytande, som hade varit starkare ifall utskottet hade förblivit gemensamt och enigt i de här viktiga frågorna. Vi tycker att detta är beklagligt, men utgår från situationen som den är. Vi finner oss i att utskottet inte är enigt i denna fråga. 3 (FP): I morse när jag hade kokat te som vanligt och skulle väcka min hustru berättade jag full av entusiasm att jag skulle debattera CCCTB. Hon blickade på mig, vände på huvudet och somnade om. Jag tror för min del att detta tillhör den typ av frågor som man mycket sällan får frågor om på gator och torg. Det är ungefär som när vi häftigt debatterade CFC-beskattningen och det belgiska undantaget. Icke heller den frågan har jag fått några frågor om på gator och torg. Likväl, fru talman, är det på det sättet att när vi ser svensk företagsamhet och vilka marknader stora och små företag har måste vi ändå konstatera att i runda slängar av den svenska exporten går till EU-länderna. Det är en annan del av verkligheten. Detta måste vi förhålla oss till. Om vi vill att svenska företag ska gå bra, att vi klarar svensk välfärd och att svensk fackföreningsrörelse ska ha inflytande i kan vi inte sitta på läktaren. Jag tycker att har beskrivit väldigt väl sakfrågan, vad det handlar om , nämligen subsidiaritetsprövningen. Man kan naturligtvis komma till olika slutsatser. Det är väl ingen hemlighet att , i huvudsak med något annat parti som står på nej-sidan, ansett att detta är en för svensk företagsamhet och även för fackföreningsrörelsen oerhört viktig fråga. Det är som bekant så att vi inte tar ställning i sakfrågan, utan vi bara möjliggör för de svenska departementen att fortsätta arbetet i de grupper som har varit i verksamhet . Vi har tidigare i skatteutskottet varit väldigt angelägna vid de många utfrågningar som har varit i utskottet om att fullt ut skulle delta i de sex sju arbetsgrupper som varit för att man skulle kunna påverka innehållet i denna fråga. kommer situationen att bli den att vi inte kan påverka det här om vi sitter på läktaren . Det tror jag är väldigt dåligt för både svensk företagsamhet, svensk välfärd och svensk fackföreningsrörelse som jag tycker borde ha många synpunkter på att vi ställer oss utanför detta EU-samarbete. Om man sitter på finns det naturligtvis bekymmer över att man skulle kunna tillämpa två olika skattesatser i företag. Det är säkert också på det sättet att det i kan finnas olika motiv för den här CCCTB-skattebasen. Till protokollet vill jag läsa in exakt vad det betyder, nämligen Common Consolidated Corporate Tax Base, så att det blir klart för dem som läser protokollet vad det handlar om. Den här frågan är, som sade, inte alldeles svartvit. Varje finansminister måste tycka att det är besvärligt att laborera med två företagsskattesatser, för det kommer detta att möjliggöra. Men om den inre marknaden ska fungera och vi i längden ska undvika att få ett kvalificerat skatteplaneringssystem som vi nu har, där man med olika metoder kan påverka var man ska kunna betala skatt, ungefär som vi har kritiserat till exempel för och en del tidigare östeuropeiska länder, så behövs den här nya skattebasen som omöjliggör detta i grunden. Om man säger nej till vidare medverkan i detta tar man därför också på sig ett ansvar för skatteplanering på företagsnivå. Det vill jag inte medverka till. I själva sakfrågan vill jag tillägga en enda sak, fru talman, nämligen att så som det är utformat i förslaget till direktiv finns det tre grunder för hur man eventuellt ska beräkna den här skattebasen. Där har vi från svensk sida varit kritiska mot att den tredje delen, försäljningsdelen, över huvud taget ska vara med. Det tycker vi är fel. Jag beklagar väldigt mycket att vi i fortsättningen möjligen inte kan driva denna fråga när sakprövningen kommer upp. Det hade varit väldigt bra, för vi har gjort väldigt klart i de tidiga diskussionerna att försäljningssummor som är påverkbara av företagen ska bort ur systemet. Det finns en del andra länder som tycker att detta är bra. Vi har från sagt att det ska vara ett från företagen opåverkbart system, och därför vill vi ha bort detta. 4 (C): Dagens debatt handlar om subsidiaritetsfrågan. Det är frågan om EU i det här fallet ska lägga sig i hur vi räknar fram skattebaserna hos de svenska bolagen eller om vi ska avgöra sådana frågor själva i . Det mesta är sagt i frågan. Jag vill ändå berätta att och jag själv är tveksamma till för mycket inblandning från EU och i huvudsak tycker att detta är frågor som ska beslutas nationellt. Socialdemokraterna, föreslår i det här fallet avslag på förslaget eftersom de anser att vissa delar av förslaget inte är utformade så att de är förenliga med subsidiaritetsprincipen. Det kan finnas olika utgångar utifrån den tolkningen och det tyckandet. Avsikten från EU är att förenkla för företag som bedriver verksamhet i flera länder. Syftet med regelförenklingen för företagen är gott. Jag kan instämma med både regeringen och de fyra oppositionspartierna. Det finns delar i förslaget som också jag är tveksam till. Men genom att redan i formfrågan i detta tidiga läge föreslå avslag på förslaget frånsäger vi oss möjligheten att påverka innehållet i sakfrågan. Det kanske hade varit klokt att få vara med och uttrycka ett svenskt ställningstagande om minsta gemensamma nämnare i frågan i stället för att i en omröstning bli överkörda av en EU-majoritet och tvingas anpassa oss till vad andra har tyckt om hur man räknar fram en gemensam bolagsskattebas. Jag beklagar att det är så viktigt för de fyra oppositionspartierna att i detta tidiga läge säga nej till skattekommissionären nu allra viktigaste skötebarn. Vi kunde kanske ha nytta även i andra frågor om vi i denna fråga gått lite varligare fram. vinner som regel på att få vara med vid förhandlingsbordet och bearbeta frågan i stället för att sitta på läktaren och bara avvakta vad andra kommer fram till. Vi avstår därför oftast från att säga nej i ett så här tidigt skede. Det är en av alliansregeringens starka sidor att vi oftast är med och förhandlar och vill gå vidare i det första skedet. Vi kan sedan ha en annan åsikt när vi behandlar bitarna i ett förslag. Jag hade hoppats att vi hade nått dit även i denna fråga. 5 (KD): Det mesta i förslag och politik har en bakgrund. Bakgrunden brukar ofta förminskas fram till tiden då sakdebatten ska föras. Det är inte heller någon slump eller nyck som ligger bakom detta förslag från . Skälet till förslaget blev tydligt under finanskrisen och till och med . När skatteutskottet besökte och det engelska skatteutskottet var frågan om de stora skillnaderna mellan länderna redan aktuell. Vid det nämnda besöket tog jag upp frågan med det brittiska skatteutskottet. De ville inte riktigt låtsas om det, med tanke på att de ofta har konservativa idéer detta trots att det pågick ett bolagsskattekrig mellan och för att locka företag till sig. Det har inte blivit annorlunda . Vi har haft en finanskris. Där lyftes bolagsskatten fram som en viktig fråga. Där fanns även stora dubier från ledande företrädare i svenska partier som uttryckte sin besvikelse över att man hade ganska goda förutsättningar i vissa länder jämfört med andra, och då gick det i drickat helt enkelt. Man glömmer ofta bort detta. Jag bad skatteutskottets kansli, som alltid är väldigt benäget att hjälpa till, att ta fram och titta på hur bolagskatterna ser ut i EU . När man tittar på dem skiljer det mellan den lägsta och den högsta skatten. Ni kan gissa vem som har den lägsta. Det är en liten ö ute i , det vill säga . Den som har den högsta är . har 12 ½ procent och . handlar inte betänkandet om skattesatser i sig utan om beräkningssystem för att motverka utnyttjandet av skillnader mellan EU-länder för att uppnå gemensamma strukturer för att undvika missbruk. Det är klart att om jag skulle råka vara kommissionär för skattefrågorna vilket förbjude, och alla andra också för den delen vore det en ganska självskriven fråga att titta på för att hitta hur vi ska lösa de här skillnaderna och undvika att bolag flyttar sina tillhörigheter och skatter runt och kan göra olika ränteavdrag. var det en diskussion i denna kammare där Socialdemokraterna ville att vi skulle vara ännu skarpare när det gäller skatteavtal för att få informationer. Men när det gäller att gå på djupet är det tydligen svårare att till och med kunna titta på saken. Subsidiaritetsprövningen innehåller alltid avvägningar. Nästan alla förslag gör detta. Det är där tyngdpunkten är som man får göra en bedömning. Vi tar alltså inte ställning till detaljförslag. Ser man till proportionalitetsprincipen finns det väldigt mycket som talar för att gå vidare och titta på förslagen. Mot den bakgrunden har jag kommit fram till att det finns mycket som talar för att utreda frågan vidare, särskilt som det finns ett veto vid ett eventuellt detaljförslag framöver. Jag beklagar att skatteutskottet redan nu avhänder sig möjligheten att påverka i denna fråga och riskerar att få minskad påverkan i andra frågor som är väldigt angelägna för detta land. Detta är inte sagt som ett hot utan som ett faktum. Eftersom vi politiker lever i realvärlden och inte i några teorier är det viktigt att vi ser det när vi fattar beslut i sådana här frågor. 6 (S): Frågan om en gemensam konsoliderad företagsskattebas är ingen liten fråga även om den kanske inte röner den största uppmärksamheten i samhällsdebatten. Bolagsskatten är ett viktigt verktyg i den ekonomiska politiken för alla länder i unionen och för övrigt i världen. Det handlar om stora saker. I handlar det om ungefär 100 miljarder i skatteintäkter. Det handlar om konkurrenskraft och sysselsättning, var investeringar ska göras och var arbetstillfällen ska skapas. Till det kommer dessutom den principiella frågan om staternas skattesuveränitet. Det är en stor fråga. Därför ska vi också ta den på väldigt stort allvar. Det ska vi göra som de konstruktiva och delaktiga medlemmar i unionen som vi är och ska vara. Det finns väldigt mycket man kan säga om direktivförslaget, och en del är också sagt. Det består av en lång rad artiklar och punkter över ungefär 80 sidor. Det finns mycket att analysera och sätta sig in i. Men det är inte i sak som vi ska behandla det , utan vi ska göra en subsidiaritetsprövning. Vi ska pröva om det föreligger ett subsidiaritetshinder, om förslaget ryms inom den rättsliga grund som kommissionen har hänvisat till och som ytterst läggs fast i fördraget eller om det inte gör det. Vi socialdemokrater har kommit fram till att förslaget som kommissionen presenterat inte gör det på ett område. Precis som regeringen slår fast i den faktapromemoria som vi har inhämtat till utskottet innebär den fördelningsnyckel som finns med i förslaget en förändring i fördelning av skatteintäkter mellan olika länder i unionen. Det innebär att förslaget går längre än vad som motiveras med den rättsliga grund som kommissionen har hänvisat till. Det är alltså i grunden den bedömning som regeringen har gjort som också ligger till grund för vårt ställningstagande. Det är den text som regeringen har i sin faktapromemoria som är grunden i det motiverade yttrande som vi vill att ska ställning till och fatta beslut om. Om man inte gillar den texten kan man naturligtvis gärna ta replik på mig, men man kan definitivt också vända sig det moderatledda som har skrivit den. Men det är heller inte bara den som har dragit slutsatsen och slagit fast att det kommer att ske en omflyttning av skatteintäkter mellan länderna om förslaget genomförs. Det har också andra gjort, till exempel konsultbolaget . Deras analys visar också att arbetstillfällen och skatteintäkter skulle fördelas om mellan medlemsstaterna. Därmed går man längre än vad man behöver göra för att få den inre marknaden, som ju är väldigt viktig, att fungera bättre. För oss socialdemokrater är EU-samarbetet viktig och naturligt. Vi ser stora vinster med att utveckla tillsammans med de andra medlemsstaterna. Vi ser stora vinster i att åtgärda gränsöverskridande problem med gränsöverskridande lösningar. Därför är vi beredda att fortsätta diskutera och undanröja dubbelbeskattning och att förenkla och ibland också harmonisera regelverk för att det är viktigt för och utveckling.