prot · GY09105 · 2011-05-19 00:00:00 — Sedan skulle jag också vilja ställa en annan fråga. Den handlar om alla de flyktingar som har drunknat i . När vi nu i området har så många JAS-plan och andra plan från andra länder det är väldigt många plan i området är det inte en acceptabel situation att de inte också kan ha en del koll på vad som händer med människor som befinner sig på havet. FN-resolutionen handlar ju om att skydda civila, och flyktingarna är naturligtvis också civila. Jag skulle vilja veta hur diskussionen har gått, för jag vet att detta har diskuterats i EU-kretsen också. 48 Utrikesminister (M): Vad gäller ber jag att få påpeka vad jag har sagt tidigare. Det handlar framför allt om stödet till FN-processen. Det är klart att det som förekommer också förekommer i MR-dialogen mellan och EU. Det har vi diskuterat tidigare. Vad gäller den senare delen av frågeställningen, som är något annorlunda, är det väl bekant för kammaren att jag har ett betydande förtroende för Gripensystemet. Dock är dess förmåga att rädda flyktingar till havs synnerligen begränsad. Insatsen som vi gör är att hålla luftrummet fritt från libyska flygplan, och dessutom deltar vi med en fotospaningsuppgift. De uppgifter som kommer in genom spaningsuppdraget går in i Natokommandot, som sedan inriktar andra insatser som finns. Då är det så att de maritima insatserna inom ramen för den här operationen inte har att göra med att rädda flyktingar. Det ligger mer inom andra insatser. Det kan röra sig om Frontex eller om andra insatser. Men om fartyg befinner sig i närheten av sådant här utgår jag från att de självklart inriktas på att rädda människor i nöd. I den mån fotospaningsunderlaget från Gripenflygplanen visar något sådant är jag alldeles övertygad om att det också leder till att det sker ett ingripande, inte direkt via Gripen men indirekt genom de insatser som vi medverkar till. och mänskliga rättigheter i 49 (FP): Min fråga går till utrikesminister . De folkliga protesterna mot diktaturregimerna i och fortsätter. Dessa regimer använder våld för att slå ned de fredliga demonstranterna. har folkrätten och respekten för de mänskliga rättigheterna haft en framträdande roll i utrikespolitik. ska därför alltid ställa sig på folkens sida. Därför ska mänskliga rättigheter få en central roll i arbetet för att främja demokrati, fred och säkerhet. Diktaturregimerna ska alltid veta att brott mot mänskliga rättigheter inte kommer att löna sig. I fall har tyvärr visat passivitet när det gäller att fördöma diktaturregimen i . Min fråga till ministern är: På vilket sätt har utrikesministern agerat för att fördöma den syriska regimens våld gentemot fredliga demonstranter? 50 Utrikesminister (M): Jag vet inte om ledamoten har följt med i de olika uttalanden som har gjorts. De har varit så skarpa som det går att göra uttalanden över huvud taget. har det visat sig att uttalanden inte hjälper. Det vi nu diskuterar är att vidta olika typer av restriktiva åtgärder. Vi har inom ramen för Europeiska unionen vidtagit en omgång sådana. Utan att gå händelserna i förväg kan jag säga jag ska briefa om detta att frågan står på föredragningslistan för utrikesministrarnas möte i . Den har också varit föremål för rätt intensiva överläggningar mellan och i samband med den höga representanten besök där. Jag hade själv samtal med den amerikanska utrikesministern om hur vi skulle förfara när vi träffades . 51 (FP): Våra signaler till diktaturregimerna ska självklart vara tydliga. Vi stöder människor i deras kamp för demokrati och mänskliga rättigheter. Frågan är vad utrikesministern ska göra för att på nationell nivå i uppmärksamma och fördöma den syriska regimens våld. Det räcker inte med bara uttalanden. Hur ska man göra så att de civila fredliga demonstrationerna får stöd från utrikesminister? Kommer utrikesministern att spela en aktiv roll för att skärpa sanktionerna ytterligare mot ? har gjort det. Andra europeiska länder är på väg att göra det. Det kanske är dags för utrikesminister också att öppet, offentligt inta en sådan ståndpunkt. 52 Utrikesminister (M): Det har jag som bekant redan gjort. Det var väl vid det här laget. Det ledde också jag ska inte ta åt mig hela äran av detta till att EU tog det beslut man tog. Vi kommer att gå vidare kan jag säga utan att gå händelserna i förväg, för vi ska först diskutera detta ingående i kretsen av utrikesministrar. Det gäller ju inte att bara vidta åtgärder hur som helst, utan det gäller att se vilka åtgärder som möjligtvis kan få någon effekt, utan att göra sig överdrivna förhoppningar. Men våra uttalanden har varit så skarpa som uttalanden över huvud taget kan göras från Europeiska unionens sida och därmed från sida. befinner vi oss i den utvecklingen att vi försöker med olika typer av sanktionsåtgärder. Det är klart att detta också förenas med att via de olika kanaler som finns, och några finns fortfarande, sända så direkta budskap som vi kan till den syriska statsledningen för att förmå den att ändra kurs. Det förekommer självfallet också en dialog med olika företrädare för den syriska oppositionen och för olika, låt mig säga så, företrädare för andra grupperingar av länder i närområdet som möjligtvis har ännu flera kontakter och kanaler till de olika syriska oppositionsföreträdarna för att lyssna på de synpunkter som de kan ha och också har. 53 PER ÅSLING (C): Jag vill vända mig till arbetsmarknadsminister . har Arbetsförmedlingen ansvaret för människor som kommer till vårt land genom migration. Det här är ju ett samarbete mellan Arbetsförmedlingen och andra myndigheter, bland annat för att få fram bostadsorter och för att lösa frågan om etableringsplaner och liknande. En mycket central fråga i sammanhanget har visat sig vara att få fram personnummer. Där är samarbetet med angeläget. Det gäller att få folkbokföringsadresser som bygger på ett permanent boende. Andra myndigheter som är med i det här arbetet är och olika kommuner. Frågan är väldigt komplex, och har vi en bra möjlighet att komma till rätta med de problem som har funnits just när det gäller integration. Det kan illustreras bland annat med att tiden till inträdet på arbetsmarknaden har varit väldigt lång. Min fråga till statsrådet är: Vilka ytterligare åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att underlätta samarbetet mellan myndigheter för att på så sätt stärka integrationen och påskynda inträdet på arbetsmarknaden? 54 Arbetsmarknadsminister (M): Tack för frågan! Vi genomför en stor etableringsreform i som syftar till att människor som kommer från andra länder mycket snabbare ska komma ut på arbetsmarknaden. Det har i genomsnitt tagit sju åtta . Det är , särskilt nu när det finns många jobb. Då är det viktigt att komma ut på arbetsmarknaden. Jag känner till problemen med personnummer och vikten av att myndigheterna samarbetar. Vi är tydliga med att man på ett mer konstruktivt och effektivt sätt måste samarbeta för att lösa upp de små knutar som finns i systemet. Det handlar också om moderna IT-system som ska finnas på plats och den lagstiftning som hör till. Det pågår ett arbete, och jag är medveten om problemen. 55 PER ÅSLING (C): Tack för svaret! Jag märker att vi i grunden har samma uppfattning, nämligen att det finns stora möjligheter att få integrationen att fungera på ett bättre sätt. När kan vi räkna med att förändringar som underlättar samarbetet mellan berörda myndigheter kan vara på plats? 56 Arbetsmarknadsminister (M): Ansvaret för integration och för etableringsreformen åvilar min kollega . Jag vet att det pågår ett intensivt arbete om de frågor som frågeställaren tar upp, det vill säga vikten av att synka system och få ett bättre fungerande samarbete. Vi kan redan nu se att man på de flesta orter i har etablerat kompletterande aktörer, så kallade etableringslotsar, som ska hjälpa personerna att snabbare komma in på den svenska arbetsmarknaden och in i samhällslivet. Det tillsammans med en individuell ersättning främjar också att fler kommer ut i arbete. Särskilt viktigt är det att fler kvinnor kommer ut på arbetsmarknaden. Vi har gjort ersättningen sådan att den fungerar som en jämställdhetsinsats. Den ska främja kvinnor att komma ut. Det är mycket lägre sysselsättningsgrad bland de kvinnor som kommer till . Jag är medveten om problemen, och jag ska ta upp dem med min kollega. 57 (SD): Min fråga riktar sig till justitieminister . kom med, som jag uppfattar det, mycket skarp kritik vad gäller det system, eller snarare sagt frånvaron av det system, som ska tillvarata brottsoffrens rätt till skadestånd och att skadeståndet verkligen betalas ut. Att det är brottsoffren som i princip själva är skyldiga att driva processen mot , och även försäkringsbolagen gör att situationen för brottsoffren blir minst sagt besvärlig. Det gör att många ger upp på vägen. Jag anser att det är viktigt att samhället visar sitt stöd för brottsoffren, och jag uppfattar att det inte riktigt är så. Riksrevisor har skrivit följande på Brännpunkt: När vi har granskat hur myndigheterna hanterar brottsskadestånd och hur regeringen styr denna verksamhet, har vi sett att det finns ett antal allvarliga brister som påverkar den brottsutsatta negativt. Jag undrar om justitieministern kommer att agera eller om hon kommer att fördröja situationen genom att invänta den utredning som ska läggas fram . 58 (): Rapporten från är bra. pekar på frågar som alliansregeringen redan har uppmärksammat. Det har lett till att vi bland annat har tillsatt en utredning som ser över den numera gamla brottsskadelagen. Det är ibland svårt för brottsoffer att förstå hur brottsofferersättningen kan bli lägre än skadestånden. Det är dessutom ett tämligen krångligt förfarande som måste bli bättre. Det arbetet pågår. Det andra vi har låtit utreda är rutinerna för betalning av skadestånd. måste man i princip själv be om skadeståndet hos den som är dömd att betala det. Det är krångligt och fungerar inte alls bra. Där finns det ett förslag som har remissbehandlats och som är under beredning på departementet. Jag hoppas jag kan lägga fram förslag inom någorlunda rimlig tid. Det finns ännu mer som vi håller på med. 59 (SD): Från sida drev vi frågan i valrörelsen. Sedan vi kom in i har vi väckt en motion i ämnet. Motionen behandlades i . Tyvärr var det ingen av allianspartiernas ledamöter eller de rödgrönas ledamöter som ville stödja vår motion. Enligt fanns det i obetalda brottsskadeståndsskulder. Jag misstänker att detta belopp är betydligt högre . Anser inte justitieministern med tanke på detta stora belopp som inte kommer brottsoffren till godo att problemet är akut? 60 (): Det är ett stort problem att de som har begått brott mot andra inte gör rätt för sig. Ett praktiskt problem är att administrationen kring rutinerna är så krånglig att inte vare sig brottsoffer eller förövare har så lätt att få skulden reglerad. Där finns nu ett praktiskt förslag som jag hoppas att man ska genomföra i ordnade former. Många skadestånd är relativt låga. Direkt i samband med domstolsförhandlingen är förövare oftast benägna att göra rätt för sig. Men det är krångligt, och man förutsätts ta kontakt med offret och be om adress och kontonummer. Då blir det inte gjort. Det här är orsak till skuldsättning för många unga människor som har begått brott, vilket är ett problem. Det är en konkret sida av det hela. Vad vi har gjort är att försöka öka myndigheternas förmåga att ha ett brottsofferperspektiv och ge människor adekvat information så att de vet var de kan få stöd och hjälp. Men det finns oändligt mycket kvar att göra för att brottsoffren ska känna att samhället fullt ut står på deras sida. Det har både och andra rätt i. 61 (V): Även min fråga riktar sig till justitieminister , och den berör historien. Under internerades hundratals svenska värnpliktiga i arbetskompanier, i praktiken en form av interneringsläger. De fanns bland annat vid Lövnäsvallen i , Storsien i och i . Kulmen för dessa interneringsläger kom efter angrepp på . De som internerades var antifascister. Det var det som förenade dem. De satt där på politiska grunder. Många av dem upplevde under hela sina liv att det hade begåtts en oförrätt mot dem, och de hoppades på att få en ursäkt från den svenska staten eftersom de upplevde att de godtyckligt och på politiska grunder hade frihetsberövats. Några få av dem lever än , och deras anhöriga lever vidare. Om den skulle kika på frågan och kanske framföra en ursäkt eller upprättelse till de internerade vore det en fin gest. Kan justitieministern tänka sig att titta på detta? 62 (): Jag kanske ska skämmas över att erkänna att jag inte kan detaljerna i historien om denna del, mer än ungefär den beskrivning som jag har fått här. Det är många som har känt att myndigheter har klampat på deras liv eller begått handlingar mot dem på ett sätt att de har fått lida för detta i hela sina liv och de har känt sig kränkta. Jag tror inte att det är möjligt att i någon mening räta till allt som har skett bakåt, men det är viktigt att på olika sätt belysa historien och att i efterhand också syna myndigheters agerande i sömmarna. I första hand är detta en uppgift för universitet, historiker och många andra. Det finns också frågor där regeringen har valt att utreda. Vi har haft en fråga som har gällt barn som har blivit placerade i fosterhem och olika typer av barnhem. Jag har inte haft möjlighet att ta ställning till just den här frågan, men man ska ha respekt för människor som kan få upprättelse. 63 (V): Jag har naturligtvis stor förståelse för att det är svårt att på stående fot ta ställning i frågan. Allt som har skett historiskt kan inte heller rättas till. Det här är en unik företeelse. Det är väl så nära vi har kommit fångläger på politisk grund i . Motsvarande läger fanns till exempel i . Det slutade med att de skickades till koncentrationsläger. Av dem som inte lyckades fly och förena sig med motståndsrörelsen i dog de flesta. Även om jag har full förståelse för att justitieministern inte kan ta ställning nu och här vill jag be er att titta på frågan. Det skulle ha en symbolisk betydelse för historia, och det skulle få en stor betydelse för de efterlevande till dem som satt i lägren. 64 (): Regeringen har tagit initiativ till en hel del aktiviteter av det slaget. Det finns ett skäl till att lyfta ljus över den typen av företeelse, nämligen att vi kan lära . hade kanske tur i det perspektiv som finns att vi inte hamnade ännu värre ut, vilket en del andra länder har gjort med de aktiviteter som skedde under krigen. Det finns alltid olika aspekter och resonemang som kan behöva synas. I första hand tycker jag dock att det är en sak för historiker och andra debattörer att peka på vad som har hänt. Men som jag sade har regeringen inte varit främmande för att ibland lyfta fram det. Det sker också kringaktiviteter i det museum som finns i om olika typer av extrema rörelser och händelser under kriget för att visa detta för människor och aktivera deras kunskaper om detta. Just i denna specifika fråga har jag inte något förslag , och jag har inte heller tidigare haft möjlighet att fundera över det. Jag har inte tänkt på saken det kanske man också ska erkänna. Skyddet för minoriteter i 65 (KD): Min fråga är till vår utrikesminister. Kristna kopter som tillhör ursprungsbefolkningen i har haft begränsade rättigheter under styre i landet. Dessa kristna egyptier har bland annat inte kunnat utöva sin religion i frihet. Min fråga till utrikesministern är: Hur kan bidra till att stärka minoritetsskyddet i den egyptiska konstitution som utformas av den egyptiska övergångsregeringen? 66 Utrikesminister (M): Vi har varit och kommer att förbli mycket engagerade för att värna de olika minoriteter som finns runt om i länderna i . Mycket av uppmärksamheten har legat, som sagts, på den koptiska befolkningen i , som är av landets befolkning, som har varit utsatt för olika typer av övergrepp . Det är värt att säga att de egyptiska myndigheterna, den egyptiska regeringen och företrädare för de egyptiska politiska partierna har tagit mycket bestämt avstånd från de övergrepp som har skett. Jag har själv i dialoger med de egyptiska myndigheterna tagit upp detta. De har försäkrat mig jag har ingen anledning att tvivla på det att de försöker ingripa med största möjliga kraft för att värna möjligheten till religionsutövning för alla oavsett religion i . 67 (KD): Jag är orolig över kopternas situation i landet som den ser ut . Kyrkor angrips av terrorister. Kopterna i behöver stöd. Det gläder mig att vår utrikesminister är engagerad i denna fråga. 68 Utrikesminister (M): Vid mitt senaste besök i besökte jag också de koptiska delarna av och de kyrkor som finns i de äldsta utpräglat koptiska delarna av . Vi har senare följt utvecklingen med stor uppmärksamhet. Något arbete med en ny egyptisk konstitution är ännu icke på gång, utan vad som kommer att ske är först parlamentsval , därefter presidentval vid en ännu icke definierad tidpunkt och därefter sannolikt en revision av konstitutionen. Självfallet blir frågan om skyddet för de mänskliga rättigheterna inklusive möjligheten till religionsutövning för olika religionsutövare en central del av det arbetet. 69 (S): Vi har kunnat följa regeringens beskrivningar av att det ljusnar på arbetsmarknaden, att konjunkturen vänder och att fler personer har jobb. Men vi vet att det är en sanning med modifikation. Tittar man på hur sysselsättningsgraden ser ut är det inte någonting att hurra över, speciellt inte om man också tittar på den fortsatt höga arbetslösheten och det höga inträdet till fas 3. Arbetsförmedlingen har, som vi hörde av en tidigare frågeställare, många prioriterade uppgifter och grupper som personalen ska jobba med. Arbetsförmedlingen har dessutom hörsammat regeringens önskemål om större tillgänglighet och tolkat det som utökade öppettider. Sammantaget gör det här att själva förmedlandet av jobb, det uppdrag som borde vara centralt i hela arbetsmarknadspolitiken, riskerar att halta något. En väl fungerande arbetsförmedling ska kunna både rusta och stärka den enskilde och ha en tät dialog med arbetsgivarna för att på så sätt få arbetsmarknaden att fungera bättre. Det är inte minst viktigt om vi ser oss omkring här i där potentialens expansion är stor. Jag undrar därför hur statsrådet avser att skapa förutsättningar för Arbetsförmedlingen och dess personal att kunna fullfölja kärnan i arbetsmarknadspolitiken. 70 Arbetsmarknadsminister (M): Tack för frågan! Ja, det är mycket riktigt så att det går bra på arbetsmarknaden. Vi kan se att 115 000 fler personer går till jobbet en vanlig dag jämfört med och även att långtidsarbetslösheten sjunker. Det har aldrig varit så många på arbetsmarknaden som , och det har inte heller varit så många lediga platser anmälda på Arbetsförmedlingen . Sammantaget får man säga att Arbetsförmedlingen gör ett väldigt bra jobb. Det är jag den första att understryka. Det är av jobben som finns där, och väldigt många jobb förmedlas på andra sätt. Jag är nöjd med det resultat som Arbetsförmedlingens personal har presterat. Det vi vill göra nu är att utöka möjligheterna för arbetssökande att välja andra aktörer, att det ska bli en mångfald av förmedlingsaktörer. Det finns en lagstiftning på plats, en lag om valfrihetssystem, som kommer att utvecklas mer. Min uppfattning är att Arbetsförmedlingen har många viktiga och svåra uppdrag men att det i huvudsak fungerar som det är tänkt. 71 (S): Det är glädjande att statsrådet tycker att Arbetsförmedlingen gör ett bra jobb. Det tror jag att personalen gläds särskilt åt. Men jag tror också att de med fog undrar samma sak som jag, nämligen hur statsrådet avser att just Arbetsförmedlingens personal ska få bättre möjligheter att fullfölja sitt viktiga uppdrag, att se varje enskild individ som arbetssökande och att skapa förutsättningar för att de ska hitta sitt nästa nya jobb. Jag tycker fortfarande att statsrådet är mig svaret skyldig, även om det är glädjande att höra att statsrådet tycker att Arbetsförmedlingen gör ett bra jobb. 72 Arbetsmarknadsminister (M): Arbetsförmedlingen har fått en del nya viktiga uppdrag. Bland annat jobbar man med kriminalvårdens klienter för att hjälpa dem att komma ut i jobb, och man jobbar med nyanlända. Man har under finanskrisen fått en väldigt stor tillströmning till Arbetsförmedlingen, och man har haft en tung arbetsbelastning . kan vi se att arbetslösheten sjunker, långtidsarbetslösheten går ned och fler är sysselsatta. Detta sammantaget, tillsammans med utökade resurser på , gör att jag hoppas att arbetsbelastningen blir bättre för personalen, som har gjort ett tungt och viktigt jobb under finanskrisen. 73 (M): Jag ska ställa en fråga till justitieminister om de sociala insatsgrupperna. Det är ett projekt som har tagits upp på tolv olika orter runt om i hela vårt land. Jag har besökt många polismyndigheter på dessa orter, och alla säger att det här är ett projekt som verkligen behövs för att hindra att unga människor dras in i en kriminell karriär och för att minska brottsligheten bland de unga. Trots förebyggande insatser och åtgärder kan vi inte rädda alla. Därför skulle jag vilja veta hur justitieministern ser på möjligheten att samordna arbetet med en förbättrad utslussning från sluten ungdomsvård och projektet med de sociala insatsgrupperna. 74 (): Jag kan börja med att konstatera att väldigt många olika instanser och myndigheter gör insatser för ungdomar på glid, och dessutom det civila samhället i form av föräldrar, föreningar och många andra. Vårt problem är att de olika insatserna inte hänger ihop. Det är bakgrunden till att regeringen har gett i uppdrag att på sex till tolv platser runt om i initiera ett arbete där flera myndigheter med socialnämnderna i högsätet samordnar sig operativt för att arbeta väldigt fokuserat och uthålligt visavi speciella ungdomar med särskilt stora problem. Många av dem tillhör naturligtvis den grupp av ungdomar som kan ha varit dömda till sluten ungdomsvård och är på väg ut. Vi har fattat beslut som innebär att vi kommer att förstärka utslussningsåtgärderna. Där kan man tänka sig att sociala insatsgrupper och de grupper eller den organisation jag hoppas se mycket mer än hakar i det utslussningsarbete som kommer att ligga hos , som har ansvaret. 75 (M): Tack för svaret! Precis som ministern säger tror jag att intresset för de sociala insatsgrupperna är väldigt stort och det har varit väldigt stort. Därför skulle jag vilja ställa frågan till ministern hur hon ser på möjligheten att fler kommuner än bara de som är med i pilotprojektet ska kunna starta arbetet med de sociala insatsgrupperna . 76 (): Det är faktiskt tillåtet för kommunerna att samverka över myndighetsgränserna , så det behöver vi inga projekt för. Problemet är att väldigt många inte har gjort det, utan man har olika idéer i pärmar som man inte har använt. Man har ibland en del bra samarbeten men inte överallt. Det är där vi vill försöka se om vi kan få fram ytterligare strukturer och rutiner och se vad som är hindren på olika ställen. Jag menar att det här smittar av sig och sprider en känsla av att man måste ta tag i det hela. Jag kan notera att en hel del kommuner arbetar med detta, och en del började innan de visste om de skulle få bli en insatsgrupp. Jag hoppas att många kommuner ska inspireras av det arbetet och börja med en nystart i arbetet . Jag tror också att det är betydelsefullt med pilotprojektet. Vi kommer att samla in kunskaper och faktiskt reda ut en del regelverk och annat som kan hindra den som vill samarbeta och göra en bättre insats för att ungdomar ska hamna rätt igen. 77 (FP): Jag tänkte ställa en fråga till arbetsmarknadsministern. Arbetslivet innebär alltmer en växling mellan olika arbeten och ibland även förhoppningsvis kortare perioder utan fast anställning. Det finns all anledning att vara bättre förberedd på förändringar i yrkeslivet för människor. har alldeles för många människor ganska små möjligheter att bestämma över sin egen kompetensutveckling.