prot · GZ0944 · 2011-12-08 00:00:00 — Ert resonemang leder också till att vi inte behöver något filmavtal och att vi inte behöver något presstöd. Är det politik? 7 (SD) replik: Vi bygger i hög utsträckning vår politik på de principer som var rådande under den tidiga folkhemseran i . Den perioden kallar nu för en kall och hård period utan mångfald. När det gäller stödet till kulturtidskrifter ska kulturtidskrifter naturligtvis också kunna få stöd, men vi tycker att man kan söka stöd på samma villkor som andra tidskrifter. Vi har svårt att se varför man ska peka ut just kulturtidskrifter som särskilt värdefulla och mer värdefulla än tidskrifter som handlar om demokrati, barns rättigheter, miljöfrågor eller någonting annat. Om man kan uppnå den utgivningstakt som krävs och det intresse som krävs från allmänheten bör man kunna söka bidrag som alla andra. Det handlar också om prioriteringar. Vi föredrar att prioritera en utveckling av barnkulturen. Vi föredrar att prioritera att utveckla kultur och idrott för de äldre och att föra en politik som slår vakt om kulturarvet och som slår vakt om gemenskapen i samhället, så att vi kan göra upp med den kalla mångkulturella splittringspolitik som står för. Det prioriterar vi framför att ge statliga subventioner till väldigt smala kulturyttringar som bara når toppskiktet av kultureliten. 8 (MP) replik: viktigaste fråga är invandringen. Den ska begränsas, och de som kommer till måste anpassas till det svenska samhället. Språkkravet är tydligt. Man måste anpassa sig till den svenska kulturen och det svenska samhället. Vad innebär det? Ingen vet riktigt svaret. Jag tror inte ens att ni själva har det riktigt klart för er. Jag vill påstå att den tolkning som görs av partiet av vad som är svensk kultur och vad som har skapat våra gemensamma värden är förvirrande och svår att förstå. Kärnan i kulturen, folkkulturen, är att den har utvecklats utan statlig styrning. vill det konservativa partiet styra den här kulturen. Kulturen skapas genom människor. Människor får influenser och påverkas av sina upplevelser. När gjorde resor i , och upplevde han säkert mycket av det som finns i hans verk. Alla färger och mönster som finns i dem, som är starkt förknippade med , har kanske rent av delar av sitt ursprung i helt andra områden på jorden. Det som vi gärna vill kalla inhemskt är i stort sett alltid präglat och påverkat utifrån. Det är genom öppna dörrar vi lär och genom stängda dörrar vi stannar av. Det är genom att stänga ute andra som vi splittrar och genom att sortera människor som vi skapar oro. Det här uppfattar jag att ni gör. Vad säger om den splittringspolitiken? 9 (SD) replik: Det är inte som står för en splittringspolitik. Det tycker jag är ganska uppenbart. Det räcker egentligen med att titta på hur det svenska samhället såg ut och på hur det ser ut och sedan fråga sig: Är det mer eller mindre splittrat nu? Vi har språkproblem. Vi har människor som har bott i landet som behöver tolk i kontakter med myndigheterna. Vi har barn som inte lär sig läsa och som inte får någon förutsättning att komma in i samhället. Detta vill lösa genom att ha mer mångkultur och mer invandring och genom att skapa ett system som gör att man i princip inte under sin uppväxt behöver tala svenska i det svenska samhället. Intentionerna är förmodligen goda, men jag tycker ändå att man totalt misslyckad politik borde stanna upp och fråga sig om det inte är ett systemfel. Man kanske hade fel. Man skulle kanske anta en lite mer ödmjuk hållning till de här frågorna. Gång på gång har ju era lösningar visat sig vara katastrofalt misslyckade. Detta har man nu insett i stora delar av . I land efter land omprövar man den mångkulturella politiken. Men och de andra partierna i riksdag är lika övertygade om att de fortfarande har rätt och att alla andra har fel som i är. 10 (MP) replik: Demokrati stavas mångfald, . Det handlar om yttrandefrihet, om att sprida makt, om att spegla alla åsikter, om att låta många kulturer få berika samhället och om att inte diskriminera någon på grund av kön, hudfärg, nationalitet, sexuell läggning, funktionshinder eller social bakgrund. I er budgetmotion kan man läsa ganska intressanta saker om vad ni vill dra in på och den politik som ni vill driva. Det handlar om att minska alla bidrag till allmän kulturverksamhet och allting som har med internationellt kulturutbyte att göra. Bidrag till mångkultur och samkultur ska minskas. Den mångkulturella inriktningen ska avvecklas. i ska vi helst inte ha, eller världskulturmuseerna. är inte intressant. Sedan har ni ett förslag om att folkhögskolornas anslag ska minskas med 50 miljoner. Jag kan läsa anledningen till det på s. 69 i vårt budgetbetänkande. Där står det att ni framhåller att folkbildningen på flera sätt fyller en viktig funktion i det svenska samhällslivet men är skeptiska till de inslag av mångkulturalism, politisk extremism och ensidig politisk påverkan som ni anser ryms inom verksamheten . Då frågar jag mig: Var kommer det ifrån? 11 (SD) replik: Om har lyckats med att inte se de inslag av extremism som finns i folkbildningen beror det förmodligen på att hon inte har tittat. Jag vill hävda att folkbildningen i hög utsträckning finansierar den svenska vänsterextrema rörelsen. Det finns otaliga exempel på detta. Syndikalistisk ungdom, Revolutionär Kommunistisk Ungdom med flera tar emot stora summor pengar och använder sig av folkbildningens lokaler, kursverksamhet och annat för att bygga upp sin verksamhet och sin struktur. Det menar jag är helt orimligt. Vi kan inte ha statsfinansierad terrorism i . säger att hon är emot diskriminering och säger att det är fel att diskriminera på basis av nationell eller etnisk härkomst. Jag undrar då: Hur kan det komma sig att inte har invänt mot till exempel bidraget till etniska organisationer, där kravet för att få ett bidrag är att en majoritet av medlemmarna inte är födda i ? Är det en rimlig princip att vi ska ha statliga bidrag som bara kan ges till personer som inte är svenskar? Är inte det diskriminering? Varför har inte invänt mot lagen om hets mot folkgrupp, som omfattar alla folkgrupper i utom svenskarna? Den lagen är inte till för att skydda etniska svenskar. Varför invänder inte mot det om hon är emot diskriminering? 12 (V): Jag vill inledningsvis yrka bifall till våra reservationer nr 2 och 3. Baudelaire, den franska symbolistiska häxmästaren, lär ha yttrat: Utan bröd kan man leva i , utan poesi aldrig. Jag tror att Baudelaire har fel. Likafullt vill jag hävda att konsten är kulturens kärna. Konsten är ett speciellt uttryck för mänskligt liv som kulturen i vidare bemärkelse berättar något om ett samhälles demokratiska nivå. De konstnärliga uttrycken skiftar från barnets spontana lekfullhet till en konstnärs mödosamma arbete för att gestalta sin vision av verkligheten. Men både barnet och den yrkesverksamma konstnären kommunicerar med sin omgivning och verkligheten runt om. Det som förr kallades de sköna konsterna bildkonsten, litteraturen, musiken, teatern och dansen utvecklas och går över i nya uttrycksformer, ny konst i form av foto, databaserad kommunikation och experimentella uttryck. Allt detta behövs. Allt detta är ett svar på alla de frågor vi människor ställer till verkligheten. Konstens uppgift är mångahanda: att levandegöra, gestalta, ge ord och form åt och att väcka debatt och därmed bidra till samhällsutvecklingen. Konstens uppgift är också att stärka den demokratiska mångfalden och uttrycka en inkluderande världsbild och samhällssyn. Konsten har både ett eget värde och är en samhällelig nödvändighet så länge vi gör anspråk på att tillhöra en civiliserad nation. Ett lands kulturpolitik speglar också den politiska maktens syn på människan. kulturpolitik vill främja och skapa förutsättningar både för den lekande människan och för yrkesverksamma konstnärer. Kulturen är med andra ord en hörnpelare i det demokratiska samhällsbygget men har även som uppgift att undersöka vad det egentligen innebär att vara människa. Kulturen ska enligt min uppfattning försvara varje människas lika värde och olika gruppers rätt till egna val av sina liv, religioner och traditioner. vill öka kulturens svängrum i samhället och ge konsten en mycket viktigare roll än den nu har. Kulturen kan överbrygga gränser och avstånd mellan olika kulturer, folk och nationer liksom den också kan förstärka klyftor och konflikter mellan människor. Med en demokratiskt fungerande nål i kompasshuset vill vi orientera oss mot ett mer jämlikt, rättvist och humanistiskt samhälle. vill satsa ekonomiska resurser på kulturen och har budgeterat 700 miljoner mer än regeringen , en summa som sedan ska fyllas på till 1 miljard . Vi ser kulturen som en framtidsinvestering med vittförgrenade effekter på det samhälle som vi lever i och delar. Kulturen är också en spegel av den tid, den värld och det samhälle vi lever i. Konsten kan vara ett verktyg för att utveckla och förändra livsvillkoren. är ett feministiskt parti som kämpar för att jämställdheten ska slå igenom också på kulturens område. pläderar allas rätt till kultur och eget skapande, och det måste även gälla alla de barn och ungdomar som växer upp i sämre lottade miljöer. Vi har tidigare fört fram Unga som ett lysande exempel på den ungdomliga teaterns kreativitet och utvecklingsmöjligheter, och vi vill fortfarande ge Unga ett nationellt uppdrag. Forskning om barnkulturen behövs liksom givetvis bra lokaler för barnen att vistas och virvla i. Kulturskolorna måste tillföras resurser så att alla barn där kan få sitt lystmäte och uttrycksbehov stillat. Fritidsgårdarna får inte bli den där lilla posten man spar in när budgeten ska gå ihop. Än en gång: De unga är en framtidsinvestering. Eftersom medierna utvecklas i en rasande fart vill vi också föra fram tanken på ett populärkulturcentrum där även dataspel, filmer, serier och musik kan tas på allvar. Vi anser att de vanliga biblioteken som är under stark press fortfarande utgör viktiga och bevarandevärda oaser i samhället. De kommersiella krafterna vill låta lönsamhetsevangeliet ersätta både bibliotekens oberoende ställning i samhället och det gamla goda folkbildningsidealet som biblioteken fortfarande står för. I detta sammanhang, när jag är inne på folkbildningens betydelse för enskilda människor och samhället i stort, vill jag även ge uttryck för satsningen på studieförbund och folkhögskolor som har nämnts. Men som sagt, när det gäller biblioteken säger vi ja till samarbete mellan olika bibliotek. Vi säger ja till läsfrämjande åtgärder, och vi säger ja till att biblioteken är ett kommunalt, offentligt ansvar. Vi menar också att det är otroligt viktigt att skolbiblioteken både ska ha bra bokbestånd och en välutbildad personal som kan hjälpa till när man letar sig fram i bildningens djungel. Vi har även fört fram idéer om digitala bibliotek. Filmen är ett underbart och demokratiskt medium som man kan få del av över hela landet. Det är väl ingen som har undgått att ropen skalla efter ett nytt filmavtal. har varit drivande när det gäller digitaliseringsstödet som regeringen också har genomfört eller är på väg att genomföra i en raskare takt än vad som kanske var tänkt från början. Vi vill främja kvalitetsfilm och skapande av ny film för barn och ungdom men också att ungdomar ska få möjlighet att själva prova på sina resurser när det gäller att använda filmen som ett konstnärligt medium. Så har vi återigen det här med Baudelaire, poesin och brödet. Jag tror att Baudelaire hade rätt i att utan poesi kan man inte leva en enda dag. Men jag tror också att utan bröd kan heller inga konstnärer och kulturarbetare överleva så värst . , den italienske teatermannen, har formulerat den konstlade motsättningen mellan amatörkultur och professionell kultur på ett väldigt bra sätt. När han fick frågan svarade han: Jag är amatör i den meningen att jag älskar min konst, professionell genom lyckan att kunna leva av den. vill också värna om ett tillgängligt kulturarv och fritt inträde till statliga och regionala museer. Vi vill att det här samhället ska ha råd att bjuda på kultur som skapar förutsättningar också för en höjd anp andlig nationalprodukt. 13 (M): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i 2011/12:KrU1 som ligger till grund för dagens debatt om kulturpolitiken . Jag vill börja med begreppet kultur som vi alla vet kommer från latinet och som i en av sina betydelser står för att förbereda och plöja åkerjorden för det som ska växa där. Jag tycker att det är en utmärkt förklaring till vad kulturpolitiken ska vara. När vi talar om kultur har vi en fantastisk bredd av saker som vi människor skapar tillsammans eller på egen hand. Kulturpolitikens roll blir då att skapa en så god grogrund som möjligt för att både det breda och det smala som sker i hem, i studieförbund och på andra arenor helt enkelt blir så brett som möjligt. Om man återkopplar till jorden och åkerbruket innebär det att vissa kulturyttringar bara behöver en plats på åkerplätten för att gro och bli bra, medan andra plantor behöver stora insatser och mycket omsorg för att de ska kunna växa. Oavsett det ena eller det andra måste fokus ligga på att möjliggöra för människor att både ta del av kulturen som andra skapar och kunna skapa kultur själva. När det gäller den här delen är det inte bara viktigt vad som växer på marken och på åkern utan det är också viktigt vad som finns i ladorna. De måste finnas mycket i ladorna. I som vi nu lever i då vi omgärdas av länder som måste skära ned på kulturanslagen, där finanskrisen slår rakt in på välfärden, är det skönt att leva i ett land som där vi har en stark ekonomi, där vi kan fortsätta att satsa och genomföra de flesta av de satsningar vi vill. För kulturens del innebär det att vi kan öka budgeten . Det finns 12,3 miljarder avsatta för anslag till kultur och idrott. Det är mer än i förra årets budget. Det är jätteskönt att kunna konstatera detta. Det har ju hänt en del sedan förra årets budgetdebatt också. , Socialdemokraternas ledare och ordförande i kulturutskottet, och hennes partikamrater har fått en ny partiledare som tidigt gick ut starkt och sade att nu ska kulturen få en helt annan plats i samhället . Vi var många som såg fram emot kulturens högre position inom politiken. Men någon påtaglig kulturrevolution från Socialdemokraternas sida har vi ännu inte sett mycket av. Visserligen har Socialdemokraterna jämfört med förra årets budgetmotion ökat på summan som partiet vill avsätta för kulturområdet, men alla som har läst betänkandet kan ju se att reservationerna inte är särskilt många från vare sig Socialdemokraterna, . Ett enigt utskott gäller faktiskt i 3 av de 25 punkter som betänkandet består av. Av oppositionens alternativ till regeringens progressiva politik finns inte särskilt mycket. När vi tittar på de reservationer som finns ser vi framför allt en favorit i repris. Det är frågan om fri entré på statliga museer. Jag måste upprepa mig, precis som , och säga: Är det inte bättre att museerna själva får bestämma om de ska ha fri entré eller inte, att ge bästa service till de besökare som kommer dit i stället för pålagor, att tvingas till detta och dra ned på annat i stället. Vi ser också kvantitet och inte kvalitet. Det är stimulansbidrag till kommuner som sänker avgifterna inom . Vad är det för kvalitetshöjning? Det är bara kvantitet, tyvärr. Förutom de här skillnaderna är inte alternativet i någon storleksordning. Däremot ser vi detta hos . Det är lite svårt för mig att avgöra om jag ska skratta eller gråta när jag går igenom deras förslag. Inte nog med att man, med en i verkligheten omöjlig kirurgisk precision, vill skära bort alla delar som ens andas ett ursprung söder om , viktiga delar av den moderna kulturen får också sin del av kniven. Man skulle nästan kunna tro att den sverigedemokratiska definitionen av svensk kultur enbart omfattar hemslöjd med ett bästföredatum kring 1920. Att kulturhistoria är viktigt, fru talman, kan jag skriva under på, men att anlägga ett så smalt perspektiv på så stora delar av utskottets område visar på en brist på förståelse för kulturen som ständigt föränderlig. ensidiga fäbodsnostalgi kommer inte som en överraskning, men bristen på insikt i hur den svenska kulturen historiskt har formats av möten med det främmande är minst sagt slående. När jag lyssnade på kunde jag inte låta bli att tänka på en kvinna som jag mötte. Hon driver ett UF-företag där hon säljer . Hon har själv rötter i och hennes affärsidé är att sälja , denna kulturgröda, , som är grundpelaren i vårt svenska julfirande och färgar våra lussebullar guldgula. De krokusar som ger dess färg odlas ekologiskt av bönder i som på så sätt får ett alternativ till att odla opium, som tar livet av svenska ungdomar . Det här skulle knappast vara möjligt i ett sverigedemokratiskt land. Personligen föredrar jag Dorkhanys utvecklingsekologi framför isolationistiska fäbodsnostalgi. 14 (S) replik: Det är jätteroligt att det står en moderat i talarstolen och längtar efter socialdemokratisk kulturpolitik. Mer sådant, säger jag. Vi gick ju till val på 1 miljard mer till kulturen . Det är den miljarden vi jobbar med. Om hade tillåtit oss att reservera oss för våra 310 miljoner hade vi gjort det. är de redovisade i ett särskilt yttrande. Att mäta politisk vilja i antal reservationer på en budget låter sig inte göras i riksdag, vilket säkert känner till. Däremot blev jag väldigt fundersam inför ditt kvalitetsresonemang, nämligen att det med automatik blir dålig kvalitet på det som når fler och att det som når få är bra kvalitet. Om det är ett moderat synsätt förstår jag mycket mer av er politik, att inte satsa på bredden utan att satsa på fåtalet, att inte ha ambitionen om kultur på arbetsplatserna och så vidare utan kultur till ett fåtal. Då hänger det resonemanget mycket mer ihop. Det tackar jag så mycket för. Då kan min fråga i stället bli: Av alla de förslag som vi socialdemokrater har lagt fram eftersom längtade efter dem vilket hade önskat att hon hade gått med på? 15 (M) replik: förstod inte jag riktigt frågan så att jag kan ge ett bra svar. Jag hoppas att upprepar den i sitt andra inlägg. Då ska jag gärna svara på den. Jag är väldigt orolig, bland annat för att alternativen till vår politik saknas i så stor grad, de nya idéerna. Vad vill ni göra på kulturområdet? Ni tackar ju och tar emot när vi bygger ut Skapande skola, när vi inför Skapande äldreomsorg, Kultur och näringsliv och alla de delarna. Var är era förslag någonstans, den nya kulturpolitiken? Var är kvaliteten? Att kräva fri entré är ju att lägga på museerna pålagor, krav uppifrån. Alliansregeringen har sagt till de statliga museerna: Varsågoda, här har ni pengar så att ni kan klara verksamheten! Ni får avgöra om ni kan ha fri entré eller inte. Men tänk på kvaliteten! Den andra delen handlar om att lägga pengar på kommunala musikskolor som sänker avgiften. Det kan man göra, men det är inte kvalitetsmärkning. Vi vet att köerna till de kommunala musikskolorna är jättelånga. Jag har många goda idéer om vad jag vill göra med den kommunala i min hemstad . Men dem lägger jag inte på bord. Dem framför jag till mina partikamrater i . ser jag fram emot att förtydligar sin fråga så att jag kan svara på den i nästa replik. 16 (S) replik: Vi har lagt fram en rad förslag som framför allt stärker samtidskulturen. Satsningen på konstnärerna och satsningen på mångfald, demokrati och internationalisering till och är två stora exempel. Vi vill digitalisera biograferna i snabbare takt. När det gäller barnfilm kan jag instämma i det som sade om att huvudsaken är att vi får ett filmavtal men gärna också pengar till barnfilmen. Det är några exempel på de ekonomiska satsningar som vi har gjort på samtidskulturen. Om längtar efter socialdemokratisk politik är det bara att hänga på. Vi har fortfarande chansen. Det är inte votering förrän . Min fråga är: Blir med de ryska konstnärerna sämre av att fler får möjlighet att se den? Är Arbetets museums utställning sämre för att man har fri entré? Jag vet att den utställning som Arbetets museum nu har, som handlar om arbetsmiljö och som syftar till att få i gång dialogen på små och medelstora arbetsplatser och företag om hur man aktivt jobbar med en bättre arbetsmiljö, inte minst den psykosomatiska arbetsmiljön, har gjort stor succé. Men med ögonmått är det en sämre verksamhet därför att det är fri entré på Arbetets museum. Är detta ett synsätt som framgent ska prägla moderat kulturpolitik? 17 (M) replik: Nej, , vi har helt klart olika synsätt. Jag tror nämligen att när tog ställning och bestämde sig för att ha kvar entréavgifterna gjorde man det för att få bästa möjliga kvalitet på de utställningar som man erbjuder människor. Skillnaden mellan er socialdemokrater, , och oss moderater är att vi tilltror museiledningarna att avgöra detta. Vi sitter inte här som riksdagspolitiker och tar beslut om vad som är bäst för museiledningarna, utan vi säger till dem: Vi ger er resurser, och ni får avgöra detta. Var så goda! önskar jag att vi kommer att ha fler diskussioner om ett nyskapande av kulturpolitiken. Vi har verkligen saknat det. Jag hoppas att vi till nästa debatt har en flora av förslag som vi kan diskutera. Vi ser fram emot det från moderat sida och från Alliansens sida. 18 (V) replik: Jag har också lite svårt att se konsekvensen i resonemang om kvalitet och kvantitet. Som jag ser det handlar det om skattebetalarnas pengar och statens insatser och om att ta fram, skapa och upprätthålla mycket bra utställningar, lokaler och så vidare. är de personer som kommer och besöker och vad det kan vara skattebetalare och kanske till och med kan ha rätt att ta del av allt detta värdefulla. Om man vill försöka åstadkomma en rättvis kulturpolitik är det väl inte så orimligt att tänka sig att en familj med dålig ekonomi kanske måste avstå från ett besök på museet till förmån för någonting annat? Vi har försökt att vidga denna reform till att omfatta hela landet, även länsmuseer. Det som är viktigt för oss är att kulturen ska vara tillgänglig för alla så att vi får ett lyckligare, gladare och kunnigare folk om man besöker museerna mer. Finns det någon undersökning som du bygger ditt resonemang på, , alltså att om många människor ser en utställning är det per definition en dålig utställning? 19 (M) replik: Ja, , jag kan se många fördelar med den nu rådande ordningen som innebär att regeringen och majoriteten anser att det är upp till museerna själva att avgöra om de ska avstå inkomsterna från entréavgifterna eller inte. som , och bestämde och krävde att de statliga museerna skulle ha fri entré blev underhållet lidande, och det blev svårt med städningen. Ja, det blev helt enkelt inte bättre. Dessutom fick man ta ut avgift för vissa utställningar. Detta att museerna var tillgängliga för alla stämde inte då heller. har vi gett museerna i uppdrag att själva avgöra om de vill ha fri entré eller om de behöver de inkomster som de kan få. , strax efter att vi hade slopat fri entré satte upp en utställning om spioner. har aldrig haft så mycket folk på en utställning, och alla betalade entréavgift för att det var en så jättebra utställning. Med kvalitet kommer människor vallfärdande till museerna. 20 (V) replik: Det är lysande om bra utställningar kan få detta klassamhälle att vara lite mer orättvist. Speciellt spionutställningen torde i så fall vara av godo. Jag tänker fortfarande på till exempel barnfamiljer som ska ta del av kulturlivet. Ett fantastiskt nyrenoverat bygge är Palatset här i närheten där det verkligen bjuds på bra och kvalitativ kultur. Där förekommer också olika allmänna finansieringar. Men det kostar ändå i entréavgift. Om man då har tre eller fyra barn blir det en ganska hög avgift, speciellt om man bor i förorten och ska åka in till stan. Vilka är dina och visioner av hur fattiga barn ska kunna ta del av all den kultur som alla andra barn i kan ta del av? Har du någon liten spionutställning för de små? 21 (M) replik: , du glömmer en mycket viktig sak.