prot · GZ0944 · 2011-12-08 00:00:00 — Det är något som aldrig uppmärksammas av något annat parti än . Vi kan se detta ute bland ungdomar. I rapporter från kan vi se hur en överväldigande majoritet av unga rånare har invandrarbakgrund, och de väljer systematiskt att ge sig på unga svenskar. Vi kan också se tendenser till liknande fenomen när det kommer till överfallsvåldtäkter och andra grövre brott. Det som vi kallar svenskfientlighet och som detta är en del av är något som även sanktioneras av denna församling. Vi har till exempel en lagstiftning om hets mot folkgrupp som inte omfattar och skyddar svenskar. Vi har, vilket kanske är ännu mer allvarligt för den enskilde som drabbas, en hatbrottslagstiftning, alltså en straffskärpningsparagraf, som säger att det betingar ett högre straff att misshandla en person med utländsk bakgrund än en person med svensk bakgrund. Som svensk är man alltså mindre värd i lagstiftarens ögon. Det kanske tydligaste exemplet, som har varit uppe till diskussion, är instegsjobben. Det är en reform som i praktiken innebär att skattebetalande svenskar subventionerar en långtgående diskriminering av sig själva. Med skattemedel bekostar staten av den totala anställningskostnaden för en person med utländsk bakgrund som har kommit till . I praktiken gör man det alltså fem gånger dyrare att anställa en svensk än en nyanländ invandrare. Det är klart att detta får konsekvenser. Den svensk som skulle ha kunnat få ett jobb på till exempel ett kafé eller liknande blir mindre intressant i arbetsgivarens ögon när denne i stället kan anställa någon för en femtedel av summan för att regeringen subventionerar diskriminering. Jag har varit inne på en viss typ av svenskfientlig brottslighet, men vi kan också se hur det splittrade samhälle som mångkulturen skapat medför en generellt ökad brottslighet. Till exempel är inte ens hälften av de långtidsdömda brottslingarna på våra fängelser födda i . Det här är siffror från Kriminalvårdens egen statistik. Massinvandringen under har också medfört arbetslöshet. Vi kan se hur en alltför stor andel av dem som kommer till hamnar i utanförskap och framför allt arbetslöshet. Den färskaste statistiken visar att mer än var tredje person som är arbetslös och arbetssökande är utlandsfödd detta trots att utrikes födda bara utgör ungefär en sjundedel av befolkningen. Betydligt värre ser det ut i de grupper som har invandrat . Ser vi till utrikes födda totalt är den största gruppen som kom hit för att det fanns arbete, och då ser situationen annorlunda ut. Men om vi ser till de senaste årens nyinvandring är det värre. Vi direkt skapar arbetslöshet. Dessutom skapar vi arbetslöshet genom den undanträngning som arbetskraftsinvandringen medför med de nya regelverk som trädde i kraft . Man har gjort det möjligt för en arbetsgivare att anställa arbetskraft från andra länder trots att det finns folk som skulle kunna ta dessa jobb i . Det skapar en viss undanträngning, vilket späder på arbetslösheten ytterligare. Även om det för den enskilde arbetsgivaren kan tyckas klokt man har kanske själv utländsk bakgrund och har lättare att samarbeta med någon från hemlandet eller har andra intressen av att anställa människor från andra länder blir det en direkt samhällskostnad och belastning eftersom den svensk som inte får jobbet blir en ekonomisk belastning för samhället, utöver att det är en personlig tragedi. vill ta bort sjuklöverns investeringar i splittringspolitik och i det samhällsförfall som vi har kunnat se på nämnda områden . Vi har stöd bland väljarna för den linjen. Ett institut som gör opinionsundersökningar har undersökt botrender. Man har tittat på hur folk ser på olika boendemiljöer och var i landet man kan tänka sig att bo och vilken typ av områden man vill bo i. Det är som uppger att man vill bo mångkulturellt. Mer än tre fjärdedelar uppger alltså att det inte är något alternativ för hur man vill bo. Tre fjärdedelar av befolkningen vill inte bo i den typ av områden som sjuklövern skapar genom sin invandringspolitik. Man vill inte bo i den typ av områden som enligt lavinartat har vuxit fram i som en följd av den förda politiken. I mätningar kan vi se att , alltså en fjärdedel, av befolkningen stöder den höga nivå vi har på flyktingmottagning. Flyktingmottagning är ändå en solidarisk handling, och en ganska begränsad företeelse sedd till den totala invandringen. Trots det är det bara en fjärdedel som stöder den nuvarande linjen. De övriga tre fjärdedelarna av befolkningen har saknat representation i fram till . Vän av demokrati ser det naturligtvis som ett framsteg att jag kan stå här och representera den absoluta majoriteten i den här frågan. De ekonomiska medel som vi frigör genom en ansvarsfull invandringspolitik vill vi använda till ekonomisk stimulans genom omfattande skattesänkningar, framför allt för pensionärer, och till att förstärka välfärden. vill vi ha en aktiv och mer effektiv flyktinghjälp genom att finnas tillgängliga och investera mer resurser i de delar av världen där flyktingar befinner sig och behöver hjälp. Så bygger vi ett som håller samman, som främjar samhällsgemenskap och ekonomisk hushållning före splittring och slöseri. 121 (S) replik: Är det någon som står för splittringspolitik i är det , hävdar jag. Jag har en fråga till . FN:s konvention om mänskliga rättigheter och rätten att söka asyl är ju något som står bakom. Står inte bakom den rätten? Anser ni att vi ska lämna FN-samarbetet? 122 (SD) replik: Nej, absolut inte. Vi hedrar de konventioner vi har skrivit på. Det har vi haft inskrivet i vårt partiprogram . Utöver det vill vi framför allt lägga mer resurser på att hjälpa flyktingar på ett adekvat sätt. Det är enorma grupper, tiotals miljoner flyktingar, som är på flykt och inte har möjlighet att söka asyl i . Det är framför allt där vi vill sätta in ökade resurser. 123 (S) replik: Om ni nu står bakom rätten att söka asyl måste människor kunna söka asyl. Om man har asylrätt när man kommer till som första ansökningsland har man rätt att stanna här. Jag uppfattar det som att säger att människor inte ska kunna söka asyl i på det sätt man gör . Då vill ni ju inte ställa upp på FN:s konvention om mänskliga rättigheter. I er budget drar ni ned på det bistånd som skulle kunna hjälpa människor i andra länder. Jag har svårt att förstå hur får ihop det hela. 124 (SD) replik: Det stämmer inte. Vi har aldrig ifrågasatt rätten att söka asyl. Självklart ska man kunna söka asyl i , och självklart ska man få sina skäl prövade. tar emot ett fåtal asylanter. I stället för att lägga enorma resurser, miljarder , på en anhöriginvandring som inte fungerar och som leder till ökad segregation vill vi styra en del av medlen till att hjälpa flyktingar runt om i världen där det finns störst behov av hjälp. När det gäller vår biståndsbudget stämmer inte det som säger. Vi ökar den del av biståndsbudgeten som är riktad till att hjälpa flyktingar. Däremot har vi sett hur vissa utvecklingsbistånd inte alltid har fungerat så bra som vi skulle önska. Det har vi varit benägna att dra in på. Men vi har ökat akut bistånd för flyktingar. 125 (V): Vill man förstå kan man åka till flyktinghotellet i . Bakom nästan varje dörr i det slitna och nedgångna hotellet finns människor som har fått känna den europeiska flykting- och migrationspolitiken in på bara huden. Knacka på och lyssna och ni ska få höra exakt hur flykten känns, hur rädsla smakar och hur kroppen reagerar när man inte hittar någon väg ut ur sin situation. Knacka på och lyssna och ni ska få höra om det andra som finns där alldeles under ytan bredvid oss med människosmugglarna och med tillfälliga arbeten för papperslösa. Ni ska få höra om en asylprocess som i till exempel kan innebära år av väntan och ett liv på gatan . Jag är , svarade hon och tittade ned på händerna. Vi kan kalla henne , kvinnan som flytt från och satt med mig på flyktinghotellet i . Hon har varit på väg länge, . Resan till gick, som för så många andra, via . Där registrerades hennes asylansökan med fingeravtryck. Sedan tog hon sig vidare hit och till . Jag kan inte veta vad hon har varit med om, men jag vet att hon är rädd . väntar bara på att skickas tillbaka till . Om hon kommer att få en rättvis prövning av sitt asylärende där är tveksamt. är en av de tusentals flyktingar i som aldrig verkar nå sitt mål tryggheten. Berätta om mig, säger hon när jag går. Jag lovar att berätta. Jag är , svarade han, mannen vi kan kalla . Flykten från ledde honom till , sedan vidare till och till ett flyktinghotell i . Han var officer i den tunisiska armén och flydde i samband med arabiska våren. sitter även han här och väntar på att skickas tillbaka till . Visa mig en väg och jag ska följa den. Ge mig en liten, liten chans bara, säger . Jag hade inget hopp att erbjuda. Stämningen på hotellet där de flesta är Dublinärenden är desperat, och inte sällan blir det slagsmål och konflikter. Det har skildrats väl i tidningen . Det blir ännu värre eftersom det inte finns någon personal från på plats. Mottagandeförhållandena på hotellet är en fråga som jag gärna diskuterar med migrationsminister vid ett annat tillfälle. På ett flyktinghotell i ryms hela den europeiska flykting- och migrationspolitiken. Det är inte vackert. sluter sig, och för den asylsökande finns knappt några lagliga vägar in. Därför kommer migranterna den enda väg som finns i skraltiga båtar, gömda i lastbilar, simmande över floden . De kommer till de länder som ligger närmast, nämligen , och . Asylmottagandet i är så vidrigt och asylprocessen så obefintlig att just nu inte skickar tillbaka asylsökande dit. Det är bra. Men till och , där asylprocessen och mottagandeförhållandena inte är mycket bättre, skickar vi både barn och vuxna. Knacka på en dörr på hotellet och lyssna. Det enda rimliga vore självklart att skrota Dublinförordningen och skapa lagliga vägar in i . Då kunde de asylsökande själva få välja var de vill söka asyl. Men så länge det inte är så, så länge fort sluter sig alltmer och så länge det inte finns några positiva förändringar av Dublinförordningen måste vi se till att de asylsökande ändå får möjlighet till en rättvis och rättssäker prövning. Just nu har varken eller rätt till rättsligt biträde. vill att det ska finnas möjlighet att få det även i Dublinärenden. Knacka på en dörr på hotellet i och lyssna. Mänskliga rättigheter är inte förhandlingsbara. De skapades särskilt för att skydda de allra mest sårbara, för att ge skydd åt den förföljde, för att ingen ska kunna säljas eller hållas som slav, för att ingen ska dömas oskyldigt, för att tanke och tal ska vara fria, för att ingen ska behöva utsättas för tortyr och för att alla ska ha rätt till liv och hälsa. Bakom hotellets dörrar hittar vi människor som börjat sin resa till ett annat liv i för att just dessa rättigheter har kränkts. I borde mänskliga rättigheter vara individuella och absoluta. Framför allt borde de gälla just de människor som behöver dem mest: asylsökande, papperslösa och diskriminerade. Så är det inte . När du och jag blir sjuka är hälso- och sjukvården skyldig att ge oss vård efter behov. Personalen får aldrig snegla på vår status i samhället, vår politiska hemvist, vår religiösa tro eller vem vi älskar. På den grunden vilar även hälso- och sjukvårdens etiska principer sedan 2 . Det är principer som vi är väldigt stolta över och som vi kräver att sjukvården ska hävda. Men när papperslösa blir sjuk ber vi sjukvården att bortse från hennes behov. I stället ska de främst titta på hennes juridiska status, som om sjukdomar endast drabbar den som har ett svenskt personnummer, som om behoven beror på vilka papper som finns i fickan. När asylsökande blir sjuk ber vi sjukvården överväga om vården är nödvändig eller om den kan anstå. En sådan gränsdragning finns inte för andra människor i . En sådan gränsdragning finns inte i sjukvårdsetiken. Knacka på dörren till kliniken för papperslösa, fru talman! Titta in och se det enorma frivilligarbete som görs på kliniker i landet för att tillgodose rätten till hälsa! Träffa läkare, sjuksköterskor och kuratorer som kämpar för att ge de allra mest utsatta den basala vård de behöver! De träffar asylsökande och papperslösa och försöker efter bästa förmåga täcka över vårt samhälles kolossala misslyckande. Jag är mycket tacksam över att alla dessa frivilliga orkar. Men skäms jag ända in i märgen över att de ska behöva göra det. Jag skäms över att FN:s särskilda rapportör för hälsa, , ska behöva påpeka för att papperslösa och asylsökande i inte får rätten till hälsa tillgodosedd och att alla bör ges lika rätt till vård. Knacka på dörren till kliniken för papperslösa och se att inte ens alla barn i har lika rätt till vård! Träffa kvinnor som inte får regelbunden mödravård och som förlöses av frivilliga i hemmet! Träffa lungsjuka som går med sin kroniska lungsjukdom, ständigt orolig för att bli så sjuk att han behöver sjukhusvård! Knacka på dörren till kliniken för papperslösa och svara på vårdpersonalens fråga varför utredningen om rätt till vård för papperslösa och asylsökande inte ännu kommit ut på remiss! Utredningen leddes av och presenterades . Helt i enlighet med de internationella konventioner som har förbundit sig att följa föreslog utredningen att papperslösa och asylsökande ska få samma rätt till sjukvård som personer som är folkbokförda i . Migrationsminister var snabb att avfärda utredningen och påstå att det skulle bli för dyrt. Min fråga är: Vad får mänskliga rättigheter kosta, migrationsminister ? Är halva kostnaden för sänkningen av restaurangmomsen för mycket? Blir vi inte tillräckligt mätta då? Det som krävs är en flyktingpolitik som är förändrad i grunden, med lagliga vägar in i , så att asylrätten respekteras och människor inte tvingas riskera livet på vägen, en flyktingpolitik där inte Dublinförordningen skickar asylsökande mellan sig i en evig karusell, en flyktingpolitik där mottagandet i är värdigt och inkluderande, med en rättssäker prövning där inte utser sin egen motpart och där även Dublinärenden i vissa fall kan få stöd, en flyktingpolitik där den sökande kan börja sin introduktion till samhället och få sina grundläggande mänskliga rättigheter tillgodosedda. En sådan flyktingpolitik kämpar för. Längre fram kommer vi att debattera andra viktiga delar av våra motioner: en vidgning av begreppet synnerligen ömmande, rätt till familjeåterförening och mycket annat. Vi är, som sade, många som väntar på att få se resultat av överenskommelsen. Kommer det någonsin att bli annat än löften? knackar jag varsamt på dörrarna på hotellet i . Jag säger: Jag lovar att berätta om er. lovar att kämpa för lagliga vägar in i . Jag knackar på dörrarna till klinikerna för papperslösa och säger: Tack för ert stora arbete! Ni skulle aldrig behöva göra det. Tillsammans fortsätter vi att kämpa för lika rätt till vård. Med detta, fru talman, ställer jag mig naturligtvis bakom alla reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservationerna 14 och 19. I detta anförande instämde (V). 126 (M): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på samtliga motioner. Då var det åter dags för budgetdebatt om utgiftsområde 8! Den stora skillnaden från är att den nu föreslagna propositionen och det i utskottet beslutade betänkandet står på fast politisk grund. Bakom detta förslag står liberalerna, , , och vi moderater. Detta har naturligtvis sin grund i den överenskommelse som slöts mellan alliansregeringen och . Vi tyckte att det var oerhört viktigt att det på migrationsområdet, som så tydligt berör människor i en utsatt situation, finns en bred politisk majoritet, inte minst , när vi har två ytterlighetspartier i . Överenskommelsen vilar på fyra bärande delar. Vi värnar asylrätten och vill underlätta arbetskraftsinvandring och rörlighet över gränserna, tillvarata och beakta migrationens utvecklingseffekter samt fördjupa det europeiska och internationella samarbetet. har migrationspolitik varit liktydigt med asylpolitik, vilket har skapat en bild av hjälplösa människor som kommer till vårt land. Denna bild tror jag är ett av de viktigaste skälen till att vi inte lyckats hjälpa människor att fullt ut bli delaktiga i vårt samhälle. När man tittar i backspegeln häpnar man över hur människor som flytt långa vägar under svåra förhållanden kunnat betraktas som hjälplösa. Den bilden vill vi förändra, och det har regeringen och vi moderater aktivt arbetat för att göra. Det är ett annat synsätt, att de som kommer till vårt land är kapabla och vill bidra, som ska prägla processen. Migration är mycket mer än asyl. Att åter öppna för dem som vill komma hit och arbeta är oerhört viktigt. som vi har full statistik över, 2010, kom det över 13 000 människor hit. Från den tidpunkt då lagen trädde i kraft, , har det kommit nästan 42 000 människor. Det ska tilläggas att arbetskraftsinvandringen är en av de pusselbitar som ska hjälpa oss att värna vår välfärd, både ur ett ekonomiskt perspektiv och inte minst för att kunna bemanna våra vård- och omsorgsverksamheter. Låt oss inte glömma att det var människorna som kom till vårt land för att arbeta på 50-, som hjälpte oss att bygga det land vi nu har! Ur detta, fru talman, växer det fram en bild av som en för dem som flyr undan förföljelse och förtryck tillsammans med bilden att man ska kunna komma till för att arbeta och förverkliga sina drömmar. behöver invandrad arbetskraft för tillväxt och välfärd nu och . ger det fattiga länder möjlighet att bli något rikare genom att pengar sänds åter. Man får nya kunskaper och nya nätverk. Efter att ha medverkat i den statliga utredningen om cirkulär migration är jag övertygad om att det finns en stor positiv kraft när människor rör sig över gränser. Den svenska migrationspolitiken är human, men inte naiv. är det fjärde största asyllandet bland de industrialiserade länderna. Bara , och får fler ansökningar. ansökte nästan 32 000 människor om asyl, och nästan 12 000 ansökningar beviljades. I denna siffra inkluderas även kvotflyktingarna. Dessa siffror visar på vikten av ordning och reda i ett humant asylsystem med flera skyddsgrunder, förutsägbarhet, rättssäkerhet, domstolsprövning, korta handläggningstider och ett tydligt avslut. Det jag nu har sagt får naturligtvis mer konkret form och lämnar avtryck i budgeten . Jag ska nämna några. uppdrag och verksamhet är kopplade till en omvärld som kännetecknas av osäkerhet och föränderlighet. Antalet asylsökande är naturligtvis inte utan varierar. Det gör att det är svårt att bedöma vilken bemanning man ska ha. verksamhet är kunskapsintensiv, och därför har man från regeringens sida valt att ge medel i förhållande till ett intervall. Regeringen bedömer att det ska komma mellan 26 000 och 32 000 asylansökningar . Handläggningstiderna har förkortats på framför allt område . Men tiden i mottagningssystemet beror också på andra myndigheter, domstolar, tiden för kommunmottagandet och tiden från ett lagakraftvunnet utvisnings- och avvisningsbeslut till tiden för utresa. Här vill jag nämna det så kallade , som är ett samarbete mellan polisen och Kriminalvården för att få effektivare verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut. Kvotflyktingar är den grupp som oftast är i störst behov av skydd och hjälp. Därför har samarbetat med UNHCR för att hjälpa dessa människor som inte sällan suttit fast i flyktingläger. Förutom att detta är en prioriterad fråga i budgeten har en kvot på ungefär 1 900 personer driver också att fler EU-länder ska ta sitt ansvar för denna grupp. Gör man räkneexemplet att varje EU-land skulle ta emot lika många kvotflyktingar som i förhållande till sin befolkning skulle vi kunna hjälpa 80 000 människor. Jag vill även lyfta fram den överenskommelse som har ingåtts mellan alliansregeringen och , där regeringen föreslår att avsätts . Bland sådant av mer konkret natur kan nämnas att med utgångspunkt i principen om barnets bästa och rätten till familjeåterförening lösa problematiken med återförening på grund av praxisförändring. Praxisändringen gäller styrkt identitet för anhöriginvandrare, vilket har fått stora konsekvenser för bland annat barnfamiljer. Jag vill också nämna planerna på att inrätta en fjärde migrationsdomstol för att minska handläggningstiderna och öka rättssäkerheten. I detta betänkande hanteras, som brukligt är, ett stort antal motioner. Jag tänker koncentrera mig på ett av de två ytterlighetspartierna, nämligen . På migrationsområdet gör partiet sina absolut största besparingar. Storleken och takten är av den omfattningen att även om någon skulle vilja genomföra detta är det inte praktiskt möjligt. Det får som en naturlig konsekvens att de satsningar som föreslår på andra områden inte har ekonomisk täckning. I realiteten är det många tomma löften. Det är något jag tycker att väljarna bör vara uppmärksamma på. Om vi lite mer konkret lyfter på locket kan vi se att det är enbart två kategorier med asylsökande som ska tillåtas komma till . Det är konventionsflyktingar och kvotflyktingar. Redan här kan vi konstatera att partiet utan att blinka bryter mot konventioner som har förpliktat sig till: , FN:s konvention om rätten till familjeåterförening, och även åtaganden som har gentemot EU. som det nu finns 35 000 i mottagningssystem ska enligt medlen för rättslig prövning minskas . Det betyder naturligtvis att de kommer att vara i mottagningssystemet, vilket naturligtvis ökar kostnaderna och förlänger vistelsen i . föreslår de att medlen för ersättning till asylsökande också kraftigt ska reduceras. Med nuvarande ordning kan jag inte se någon annan lösning än att alla dessa asylsökande som blir fast i systemet med mindre pengar för sin försörjning kommer att få förlita sig på kommunens försörjningsstöd. Är detta något som ni glömde nämna på era torgmöten, och ? En av de flyktinggrupper som säger ska tillåtas komma till är kvotflyktingarna. Men anslaget som finansierar kvotflyktingar ger man, hör och häpna, . Om vi bortser från nämnda små detaljer är det övergripande budskapet från partiet att man vill minska invandringen och att enbart konventionsflyktingar och kvotflyktingar ska tillåtas komma. Låt oss då titta lite grann på hur det ser ut. Den siffra som kan härledas till flyktingar som fått uppehållstillstånd i var 2010 lite drygt 15 000. Häri ingår även de drygt 3 000 personer som är anhöriga till flyktingar. Denna siffra är viktig att nämna för att få proportion när ord som massinvandring används. I budgetmotion görs bedömningen att man kan minska antalet asyl- och anhöriginvandrare . Den gruppen består av nästan 37 000 människor. Med nämnda inriktning skulle alltså asyl- och anhöriginvandringen minskas till ungefär 3 676 personer. I samma motion säger man att konventionsflyktingar och kvotflyktingar ska vara dem man släpper in. Men de är redan nu 4 078 till antalet, så redan här når man inte 90-procentsmålet. Sedan kommer man att neka flyktingar och deras anhöriga att återförenas. Inte heller de som har hittat kärleken kommer att kunna leva ihop med sina älskade om de råkar vara från ett land utanför EU: Det skulle kunna vara , , , eller . Denna grupp, anhöriginvandring av icke-flyktingar, är den absolut största gruppen anhöriginvandrare. De är 21 460 av totalt 24 500. Med detta vill jag tala om att den budget som presenterar är ihålig och inte säger allt som är sant. Jag vill ånyo yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga motioner. Jag ser med glädje fram mot förklaring om hur han och hans parti mer konkret tänker sig sin politik. 127 (SD) replik: Vilka konsekvenser man får av att införa en i högre grad behovsprövad invandring är så klart något man får prognostisera. Vi har i första hand tittat på , som har infört i grova drag den invandringspolitik som vi vill se i . Vi har tittat på de konsekvenser som det har inneburit för när det gäller antalet som söker uppehållstillstånd i och det antal som beviljas. är dessutom ett land som också ingår i EU och har skrivit på samma avtal med FN som har.