prot · GY0966 · 2011-03-03 00:00:00 — Jag kommer att gå in lite grann på vad tycker om det som har presenterats. har på ett förnämligt sätt lyft upp många av de saker som vi tycker är viktiga. Jag ska börja med att yrka bifall till reservationerna, både 1 och 2, som vi har gemensamt med . Signalspaningsfrågan är inte så lätt. Det har varit mycket diskussioner inom alla partier i om hur integritetskränkande denna spaning är och kan vara. Den skrivelse som ligger till grund för betänkandet är en rätt märklig sådan. I princip räknar regeringen upp alla beslut som har fattats och också hur lagstiftningen har förändrats. Det är något som vi alla vet. Många av oss har varit med i processen, och de flesta av oss vet hur det ser ut. Däremot finns det inte så mycket redovisning om resultaten. Tanken med redovisningen var att det skulle komma resultat om hur signalspaningen ser ur. I betänkandet och skrivelsen görs gällande att det har gått och att det därför är ett torftigt innehåll i rapporten. Det tycker vi inte är acceptabelt. Det har gått så pass att man skulle kunna ha haft en redogörelse som är fylligare och mer innehållsrik än vad denna är. Statens inspektion har genomfört ett antal inspektioner. Redovisningen innehåller ändå mest påminnelser om ett antal riksdagsbeslut och vilka myndigheter som arbetar på detta område. Om ska kunna ta ställning till dessa saker krävs en mycket mer utförlig redovisning. I skrivelsen säger man att man ska ha en utförligt redovisad kontrollstation 2011, det vill säga under detta år. Jag ser fram emot att få ta del av det. Om man inte får fram mer än vad man har här kan det bli väldigt besvärligt att få ut någonting av det. Det finns också all anledning att lyfta fram frågan om lagstiftning på detta område vid upprepade tillfällen. Vi kommer att återkomma till dessa saker vid ett antal tillfällen utifrån att det är kontroversiellt med signalspaning framför allt i kabel. Redan när det första lagförslaget presenterades uttrycktes det starka tvivel på hur starkt det personliga integritetsskyddet skulle kunna vara. Inte minst var det många inom den borgerliga regeringen, och i varje fall inom alliansblocket i , som drabbades lite grann av frossa inför beslutet. Det var många som hade stora betänkligheter och som också gick ut i medierna och uttryckte dem. Efter det har regeringen genomfört ett antal förändringar. Som vanligt, vill jag påstå, skedde det utan att man gett sig själva tid och utrymme att utreda och få till bra förändringar och bra resultat. Det har blivit mer av ett lapptäcke av förändringar som troligtvis inte får något egentligt genomslag. Det gör att det är svåröverskådligt. Man har gett FRA möjligheten att avgöra graden av sekretess på vissa områden. Det var något som vi kunde konstatera när vi var på besök på FRA för inte så länge sedan. Det gör att man blir ännu mer tveksam till vad det egentligen innebär. Vi tycker att det definitivt är dags att starta en parlamentariskt sammansatt utredning som går igenom hur lagstiftningen ska se ut. Jag vet att vi inte är ensamma om det. Till dess är det bästa att riva upp den lagstiftning som finns och se till att vi på riktigt kan säga att vi värnar den personliga integriteten. 24 (M): En mycket viktig del av utrikes-, försvars- och säkerhetspolitik utgörs av underrättelseinhämtning. Genom en snabb, effektiv och självständig jag vill med emfas understryka självständig underrättelseinhämtning får , oberoende av vem som sitter i regeringsställning, och försvarsmakt information om ifall hotbilden mot skulle förändras. De kan på så sätt fatta rätt beslut för att skydda befolkning både inom och utom landets gränser. Vad är det för hot vi talar om? Det har ofta kommit upp i diskussionen. Det är inte helt enkelt att definiera. Förutom det klassiska militära angreppet hotar också gränsöverskridande terrorism, IT-angrepp, spridning av massförstörelsevapen, organiserad brottslighet och miljöförstöring. Allt detta hotar vårt land. Underrättelseinhämtning bedrivs i av tre myndigheter. Vi har Must, Militära underrättelsetjänsten, för underrättelseinhämtning för Försvarsmaktens del. Vi har , Säkerhetspolisen, som gör det för polisens del. Sedan har vi , , som sitt namn till trots är en civil myndighet. Den bedriver underrättelseinhämtning på uppdrag, det vill säga inte för sin egen skull, av regeringen, och Försvarsmakten. Vi kan lite grann rekapitulera upprinnelsen till signalspaningslagen. Signalspaning har bedrivits av . Det har uteslutande innan signalspaningslagens tillkomst handlat om inhämtning av det som vi har i etern i form av radiovågor. Eftersom det som finns i luften allmänt har setts som tillgängligt för alla har man inte heller ansett det behövligt att det regleras i lag. Dock har man haft rigorösa myndighetsinterna säkerhetsspärrar som i möjligaste mån tagit hänsyn till integritetsaspekterna under underrättelseinhämtningen. Med den tekniska utvecklingen har det följt att alltmer av trafiken går via kabel i tråd. För att FRA ska kunna upprätthålla nivån på underrättelseinhämtningen och kunna förse och försvarsmakt med tillräcklig och bra information behövde man ha tillgång också till signalspaning i tråd. Man vände sig då till den förra socialdemokratiska regeringen och tillsatte ett eget integritetsråd. Eftersom man insåg att signalspaning i tråd innebär integritetskränkande aspekter bad man den förra socialdemokratiska regeringen om att det nu skulle regleras i lag. Ett sådant arbete påbörjades. Det kan också vara intressant att rekapitulera att man i det hade långt mycket mer långtgående befogenheter än vad man har i dagens signalspaning som internationellt sett är mycket begränsad. Efter valsegern 2006 övertog alliansregeringen frågan. Efter en lång behandling, som jag inte behöver dra här, beslutades om signalspaningslagen . Den ger FRA möjlighet att signalspana i luften såväl som i kabel. Den innehåller en rad kontrollfunktioner för att skydda den enskildes integritet vid signalspaning. Det ingår i sakens natur inom underrättelsetjänsten att personalen hanterar känslig information om olika dignitet och omfattning. Det rör sig om olika företeelser men också olika personer. Märk väl att det för FRA:s del handlar om utrikes företeelser och inte om sådant som handlar om svenska medborgare i utländska förhållanden. Detta var en stor missuppfattning i den förevarande diskussionen om signalspaningslagen. De anställda på FRA besitter mycket hög kompetens bland annat inom kryptoforcering. Något som kan vara svårt att föra i bevis men som ändå är väldigt påtagligt bland FRA-anställda är andan av yrkesstolthet. Man håller stenhårt på detta med tystnadsplikt även när man har lämnat firman. Det kan också vara viktigt att veta att inom myndigheten är systemen också tillslutna. Varje dokumentation och operation man gör i systemet innebär att man loggas och lämnar ett litet spår efter sig. Det är just därför att allting ska skötas enligt som det är sagt. Det har också och Datainspektionen när man varit och inspekterat detta gett grönt ljus för. Hur vet jag nu detta? Efter att ha jobbat som signalspanare på kan jag ändå med fog säga att jag vet vad jag talar om. Jag har dessutom jobbat, det begav sig, både för och med Must som uppdragsgivare. Gränsdragningen däremellan har aldrig varit föremål för några frågetecken. Men det är inte lätt att diskutera en verksamhet som inte till fullo kan beskrivas. Kärnan i underrättelseverksamhet är att komma åt information som man inte kan komma åt på öppet sätt. Om man röjer metoderna för att komma åt den hemliga informationen även i generella drag, till exempel hur många godkända spaningar som genomförts, är denna information av noll och intet värde. och andra underrättelseorganisationer har en svår balansgång att gå i strävandet att så öppet som möjligt kunna beskriva sin verksamhet utan att röja sina metoder. Det är nämligen så att fienden, hotbilden och hoten mot oss, finns mitt ibland oss. Vi ser dem . De undanröjs innan vi har märkt dem. Men ibland slipper de igenom. Det senaste påtagliga beviset på att hoten finns mitt ibland oss är det som skedde i julas, mitt i julruschen och mitt i . Det var väl egentligen försynens förtjänst att inte fler blev skadade och att det inte fick större följdverkningar än det fick. Till syvende och sist är det inte FRA vi ska oroa oss för. Tvärtom FRA är inrättat för att vi ska kunna känna oss tryggare i en otrygg värld. Vi vet att terrornätverk, till exempel, har verksamhet i . Med den internationellt erkända underrättelseverksamhet vi har i vårt land kan vi i samarbete med andra länder förhindra ett nytt nine eleven, eller . Det grundläggande övervägande vi har att göra är hur trygga vi vill känna oss i vår vardag. Det är en balansgång mellan att inhämta information och att värna integriteten. I behandlingen av signalspaningslagen uppdrog åt regeringen att återkomma med ett antal integritetsstärkande aspekter, bland annat att återkomma med en skrivelse där man beskriver hur signalspaningen fungerar och en kontrollstation 2011. Detta kommer vi att få se . Det här är den första skrivelsen. Den behandlar signalspaningen 2010. Med tanke på att det är en helt ny lagstiftning och en helt ny verksamhet och att den dessutom för FRA:s del ska ske tillsammans med teleoperatörerna när det gäller att få ihop det hela till samverkansplaner är det klart att det tar än vad man kan tro. Det är orsaken till att det inte är fullödigt än så . Jag tar på stort allvar till mig det som har kommit fram till. Jag förväntar mig att försvarsministern och regeringen tar detta i beaktande när man för oss sedermera redovisar i kontrollstationer hur detta har gått till. Till dagens betänkande har justitieutskottet lämnat ett yttrande där man med emfas understryker vikten av att återigen får tillgång till underrättelseinhämtning på FRA. Det var det som bland annat försvann i överenskommelsen om signalspaningslagen. Med det som hände i julas i åtanke är det detta vi understryker med svart linje. Alliansregeringen och Socialdemokraterna har kommit överens om det här gemensamt. Jag kan inte säga annat än att jag välkomnar denna tillnyktring i säkerhetsfrågan från Socialdemokraterna jämfört med hur det har varit tidigare, under förra mandatperioden. Det är viktigt att vi har breda överenskommelser i så viktiga frågor som säkerhets- och utrikespolitik. Vad jag undrar är vad och egentligen önskar åstadkomma med att avskaffa signalspaningslagen. Det är det som reservation 2 innebär. Begriper man vilka konsekvenser det skulle få? Jag hoppas att man bryr sig, åtminstone. Vad jag inte behöver fundera över är konsekvenserna för landets styre, säkerhet och medborgare. Om vi inte har någon egen signalspaning innebär det att vi blir beroende av någon annans. Detta är ingen välgörenhetsverksamhet. Vi kan aldrig till fullo lita på att den information vi i så fall får till oss stämmer till . Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och med allvarlig min avslag på reservationerna. (forts. 9 §) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Jag vill hälsa närings- och energiminister , statsrådet , miljöminister , kultur- och idrottsminister och försvarsminister välkomna. Närings- och energiminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt ansvarsområde. 26 (S): Jag tänker ställa en fråga till näringsminister om . Regeringen har i sin budget lagt fram ett förslag om besparingar på . har vi konstaterat att nu har redovisat sin plan för att klara besparingskraven. Det här har skapat stor oro, inte minst i glesbygden. förslag innebär att man tänker dra in servicekontor, lokalkontor och serviceplatser runt om i landet. De tre och en halv miljoner personliga möten man bedömer behöver ske kommer inte att genomföras. Här är människor i fortsättningen hänvisade till telefon eller Internet. Vad avser ministern och regeringen att vidta för åtgärder för att människor även i fortsättningen kan träffa personal för personliga möten? 27 Närings- och energiminister (C): Tack för den viktiga frågan! Människor funderar naturligtvis över hur servicen från våra myndigheter ska fungera. Regeringen och har fattat beslut om resurser till . Vi fattade beslut om ökade anslag till med . Visserligen hade önskat sig mer, men det var ändå ett tillskott. Vi har tillfört anslag så att ska kunna ge bättre service. Men som vet måste själv organisera sin verksamhet. Då är en fråga till hur man tänker ge den personliga servicen visavi medborgarna. Det är den fråga som måste ta ställning till själv. Jag tror att gör rätt bedömning att en del av servicen kommer att ske via nätet, men det personliga mötet är viktigt. Det är inte ministrarna som styr i dessa frågor. Vi styr de budgetdelar som vi tillskjuter . Anslagen har ökat till . Det är sedan bedömning hur man vill klara sin budget. Det får man själv svara på. 28 (S): Tack för svaret, även om det inte var till fyllest! Jag tänker framför allt på de äldre. Den här frågan berör inte bara situation. Jag tänker på de äldre och den nya , som också har ett uppdrag att finnas i alla kommuner. När det gäller bostadsbidrag och pensionsfrågor är det viktigt att de äldre kan få en personlig kontakt. Ytterst handlar det om att i sin handlingsplan omgående avbryter sitt arbete i fråga om servicepunkter. Det här är en fråga som jag utgår från att regeringen omgående måste hantera för att inte samtliga platser i landet ska läggas ned. Vad har regeringen för planer på åtgärder för att främst de äldre ska få möjlighet till personliga möten? 29 Närings- och energiminister (C): Jag tycker att det personliga mötet är viktigt. Det tycker hela regeringen. Både och andra myndigheter behöver ha direktkontakt med sina medborgare, det vill säga kunder. Men och det gäller alla myndigheter måste själv organisera sig efter den ram man har fått. Den signal regeringen har gett är att har fått ökade anslag med . säger själv att man har fått minskade kostnader därför att färre behöver jobba med handläggningsfrågor. Digitaliseringen innebär också en effektivisering. Det är ett rejält tillskott som har fått. Därför förutsätter jag att framöver kommer att fundera över hur man ska upprätthålla den personliga kontakten med sina medborgare, gamla människor eller andra som behöver besöka kontoren. Det kommer att visa sig i diskussionen framöver vad svaret är från . Vårt svar är att har fått ökade resurser och det som har gjorts i försäkringssystemen har minskat kostnaderna. Vidare vill vi veta hur man tänker sig att en bra service till medborgarna ska se ut. 30 (M): Jag har en fråga till försvarsministern. EU bedriver en insats i , operation . Syftet med insatsen är att skydda handelsvägarna i området och de hjälpsändningar som FN skickar dit. Förra gången ledde vi också operationen. Tyvärr har frågan aktualiserats igen på grund av flera händelser. blev en dansk familjs segelbåt attackerad. Ombord finns tre danska tonåringar, deras föräldrar och två vänner. Vi vet ännu inte hur detta kommer att sluta, men flera andra sådana dåd har inträffat. Vilka erfarenheter och slutsatser tycker försvarsministern att vi kan dra av den svenska insatsen i ? 31 Försvarsminister (M): Det är en oerhört viktig fråga som tar upp. Min bild är att piratverksamheten utanför det är inte längre bara fråga om fortsätter att förvärras och blir allvarligare. Det förefaller som om piraterna har sänkt ribban för våldsanvändning. Det sitter nu 700800 personer som gisslan utanför . Vi vet att gisslan behandlas allt sämre. Det förekommer tortyr. Precis som sades i frågan har också ett antal personer avrättats. Den militära insatsen , där har deltagit två gånger, är nödvändig för att skydda den civila sjöfarten, inte minst FN:s matleveranser. Men insatsen är inte tillräcklig. Vi behöver göra mer till lands. Problemet vi ser symtom på till havs har börjat någon annanstans i fattigdom och elände i ett sönderfallande land, nämligen . Vi försöker bidra till att hjälpa den somaliska övergångsregeringen att bygga egen säkerhetskapacitet, till exempel med träningsprogram i . Vi måste långsiktigt hjälpa till att upprätta en kustbevakning till lands och till sjöss i regionen. 32 (M): Tack för svaret! Jag delar uppfattningen att den svenska insatsen har varit viktig och har uppskattats mycket av övriga deltagande länder. kom Försvarsmaktens budgetunderlag. I det föreslår Försvarsmakten en ny svensk insats med stridskrafter eller flygstridskrafter. Hur ser försvarsministern på detta förslag? 33 Försvarsminister (M): Jag tycker absolut att vi ska överväga frågan. Det är en insats med mycket tydlig humanitär verkan. Det vi gjorde förra gången var unikt, inte bara för utan generellt. Det var inte nog med att ledde hela EU-insatsen, vilket är en förmåga som långt ifrån alla länder av vår storlek har, det var också det första civilmilitära svenska bidraget till en insats. Vi hade också ett mycket uppskattat och framgångsrikt sjöövervakningsflygplan från på plats som utgick från . Det säger sig självt att när problemet har gått från att beröra den somaliska kusten till att nu täcka hela sträckan nästan ända bort till , är inte bara utan ett mycket stort antal länder i regionen direkt och indirekt påverkade. För ett område kanske dubbelt så stort som krävs flygövervakning för att ha någon som helst möjlighet att följa vad som händer till havs och agera på rätt ställe. är vi lead nation för NBG och står i beredskap. Det styr mycket av våra möjligheter att göra andra saker just . Men tycker jag absolut att ska överväga att igen delta i insatsen . 34 (MP): Jag har en fråga till energiministern. Just nu rasar debatten om elpriserna. Det bästa sättet att minska konsekvenserna av pristoppar är att minska energianvändningen. Det är den billigaste och snabbaste åtgärden för både hushåll och företag. ser därför med stor oro på de nedskärningar som regeringen har gjort under ett flertal år vad gäller stöd till just energieffektivisering. har regeringen dragit ned på stöd till konvertering av direktverkande elvärme, stöd till energieffektivisering i offentliga lokaler, stöd till installation av energieffektiva fönster med mera. har summan för energieffektivisering minskat. Min fråga till energiminister är därför om detta är en utveckling som kommer att fortsätta. 35 Närings- och energiminister (C): Tack för en mycket bra fråga! Jag vill börja med att korrigera frågeställaren: Vi har inte minskat anslagen. Vi har ökat anslagen med utöver tidigare. Däremot har vi förändrat insatserna det är viktigt att säga. Insatser som lönar sig ändå ska vi inte skattefinansiera. En del av de insatser som man har gjort har varit att introducera ny teknik och göra människor uppmärksamma på att energieffektivisering på det här sättet och så vidare är viktig. ändrar vi och förnyar. Vi har det långsiktiga programmet som är basindustrin som har gjort fantastiska framsteg, men vi har också introducerat för små företag att göra energianalyser i sina företag för att bli mer varse hur mycket energi man förbrukar. Vi har ökat insatserna för klimat- och energirådgivning till enskilda människor. Vi har infört ROT-avdrag som gör att människor nu kan investera själva för att få tätare fönster och så vidare. Vi har ändrat inriktning, men vi har ökat anslagen till energieffektivisering. 36 (MP): Jag tackar så mycket för svaret. Jag tycker att det är väldigt tydligt när jag läser regeringens budget att de totala anslagen för energieffektivisering minskar. En svensk konsumerar i snitt dubbelt så mycket el som en dansk, en engelsman eller en tysk. Att har så hög elkonsumtion gör förstås att svenskarna också blir särskilt sårbara när elpriserna blir höga. En ansvarsfull politik bör alltså vara att minska sårbarheten genom att minska det energislukande samhället. Enligt de handlingsplaner som varje land har skickat till EU framgår att inget annat land planerar att öka sin energianvändning på samma sätt som . är allra sämst i EU på energieffektivisering. Min fråga till energiministern är om hon är nöjd med denna utveckling. 37 Närings- och energiminister (C): Återigen: Vi har inte minskat anslagen till energieffektivisering. Vi har ökat dem med . Det ligger i den energiuppgörelse som vi har gjort inom allianspartierna. Däremot har vi ändrat inriktningen. Energieffektivisering där håller jag med frågeställaren är ett av de viktigaste sätten att hålla nere elpriserna och att minska koldioxidutsläppen. Därför har det varit en prioriterad fråga när vi har pratat och kommit överens på EU-nivå. Jag kommer precis från energiministermötet, och vi tittar nu på hur vi ska kunna förstärka insatserna också på europeisk nivå med nya direktiv och nya riktlinjer för att få ned energiförbrukningen. En viktig del i det här är naturligtvis olika direktiv, prestanda, när vi handlar våra hushållsråvaror, när vi bygger hus, när vi gör transportlösningar och så. Ju mer vi kan få av tydliga riktlinjer för att man inte får ha för hög energiförbrukning, ju mer vi kan underlätta för konsumenterna att göra riktiga val, desto lägre elkostnader kommer var och en att få. Det är vi i full färd med att göra. Vi har satt upp ett mål att öka energieffektiviseringen till 2020, och det kommer vi att nå. 38 (C): Min fråga är till kultur- och idrottsministern. Jag vill börja med att säga att det för är väldigt viktigt att vi har en public service för radio och tv som har både bredd och spets. Jag hoppas att vi kan vara överens om det. har det gjorts en del tolkningar, inte minst i medierna, av statsrådsuttalanden i den frågan. Jag vill då fråga om ministern är beredd att fortsätta att stärka möjligheterna att ha en stark public service med bredd och spets och i så fall hur. 39 Kultur- och idrottsminister (M): Det är riktigt att vi har en intensiv debatt om public service det tycker jag är bra. Jag har också varit väldigt tydlig med att vi från Alliansens sida är starka anhängare av public service, som spelar en väldigt viktig roll i det nya medieklimat som vi har. Vad diskussionerna har gällt är vad som ska ske när det nuvarande tillståndet går ut . Vi förbereder nu direktiv till en ny utredning som ska arbeta och kunna lägga fram ett förslag . Då är det naturligt att vi ser över ett antal frågor. Det handlar om tekniken, med de förändringar som har gjorts där. Det handlar naturligtvis om hur public service ska finansieras. Det handlar om produktplacering. Det handlar om sponsring och flera andra frågor. 40 (C): Jag tror också att det är viktigt, och jag tycker att det bör finnas rätt goda förutsättningar för att vi ska hitta en gemensam lösning och kunna behålla den starka public service som vi vill ha. Det är just för att vi behöver bredden, som vi ser det i vårt parti, och möjligheterna att få tittare och lyssnare att ta del av program som kanske inte är lika breda. Då är min fråga hur ministern ser just på den saken. 41 Kultur- och idrottsminister (M): Jo, det är riktigt att public service har ett helt annat uppdrag, och ett uppdrag som är givet av . Då handlar det väldigt mycket om att fånga in hela landet, att göra program som andra kanaler och programbolag inte gör. I detta ligger bland annat att värna våra nationella minoritetsspråk. Det handlar om ett kvalitativt utbud för barn. Det handlar om kultur, drama och mycket annat. Hur vi definierar vad som möjligen kan vara smalt eller brett är ofta upp till var och en. Public service har ett väldigt tydligt uppdrag. Jag är glad över den debatt som har kommit i gång. 42 (SD): Jag skulle vilja ställa en fråga till närings- och energiminister . Det har framkommit att elnätsavgifterna har stigit kraftigt . En del av detta kan förmodligen tillskrivas bristfällig konkurrens och beslut om nedgrävningar av elledningar för att uppnå de stipulerade kraven på säkerhet gentemot strömavbrott etcetera.