prot · GY09120 · 2011-06-21 00:00:00 — Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 94 M, 21 FP, 19 C, 19 SD, 17 V, 16 KD För res. 1: 22 MP Frånvarande: 18 S, 13 M, 3 MP, 3 FP, 4 C, 1 SD, 2 V, 3 KD FiU24 Utvärdering av penningpolitiken 20082010 1. utskottet 2. utskottets förslag till beslut med godkännande av motiveringen res. (V) Votering: 282 för utskottet 20 för res. 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag till beslut. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 94 M, 19 MP, 21 FP, 19 C, 19 SD, 16 KD För res. : 3 MP, 17 V Frånvarande: 18 S, 13 M, 3 MP, 3 FP, 4 C, 1 SD, 2 V, 3 KD FiU34 Utvecklingen inom den kommunala sektorn 2010 Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Stöd till den kommunala sektorn) 1. utskottet 2. res. 1 (S, V) Votering: 192 för utskottet 110 för res. 1 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 94 M, 22 MP, 21 FP, 19 C, 19 SD, 16 KD För res. 1: 93 S, 17 V Frånvarande: 18 S, 13 M, 3 MP, 3 FP, 4 C, 1 SD, 2 V, 3 KD (S) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 3 (Slopande av sfi-bonusen) 1. utskottet 2. res. 2 (SD) Votering: 268 för utskottet 19 för res. 2 14 avstod 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 93 S, 94 M, 22 MP, 21 FP, 19 C, 3 V, 16 KD För res. 2: 19 SD Avstod: 14 V Frånvarande: 19 S, 13 M, 3 MP, 3 FP, 4 C, 1 SD, 2 V, 3 KD FiU38 Investeringsfondsfrågor Kammaren biföll utskottets förslag. 16 § (forts. från 14 §) för finanspolitiken (forts. FiU42) 105 (S): En viktig erfarenhet av finanskrisen var att det finansiella ramverket behövde förstärkas. Vi såg vad som hände 9194 när vi hade en minoritetsregering och när vi fick hoppande majoriteter i utskotten. Det drev på utgifterna. Det här ledde till en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen och om saneringspolitiken. Men det fanns också en del i det hela, förutom besparingar och skattehöjningar, som just handlade om att stärka ramverket. Syftet med det nya ramverket var att långsiktigt stärka budgetdisciplinen. Då var motståndare till ramverket. Jag välkomnar den omprövning som sedan har gjort när man har anslutit sig till det finansiella ramverket. Däremot gör en vidare tolkning av ramverket än det som var tänkt när det infördes. Så lät det åtminstone om man lyssnade på statsminister i den senaste partiledardebatten. Då hävdade att det finansiella ramverket var till för att underlätta ett minoritetsregerande, alltså för en minoritetsregering utan stöd i för sin politik. I själva verket är utgångspunkten i ramverket regeringsformen 9 kap. 7 §, som säger: Anslag och inkomster får inte användas på annat sätt än vad har bestämt. Det är alltså som vid alla tillfällen har finansmakten. Detta uttrycktes också tydligt i den proposition som låg till grund för det nya ramverket. Där stod att denna typ av regler är ägnade att förbättra kontrollmöjligheter, alltså inte regeringens finansmakt. Statsbudgeten bestäms av i två steg i enlighet med budgetlagen. Först fastställs statens inkomster, ramarna för alla utskott och det samlade utgiftstaket med utgångspunkt i förslagen i regeringens budgetproposition. Därefter fastställs det sakpolitiska innehållet genom de olika anslagen under respektive utskottsbudget. Utskottet kan då fritt ändra på de förslag till fördelning som regeringen lagt fram i sin proposition men kan inte överskrida det utgiftstak för utskottet som tidigare slagit fast. På det sättet skapade det nya ramverket ett skydd mot en kostnadsdrivande utskottsbehandling där nya utgifter förs på utan finansiering. Det är också värt att notera att det statsministern lyft fram i debatten är den borgerliga minoritetsregeringens möjligheter att försvaga intäktssidan i budgeten genom ytterligare ett jobbskatteavdrag. För min del hade statsministerns argumentation varit mer begriplig om det enbart hade handlat om att skydda regeringen från ofinansierade utgiftsökningar. Regelverket har aldrig varit tänkt att möjliggöra för en regering att själv, utan stöd av en riksdagsmajoritet, försvaga statsfinanserna genom skattesänkningar. Jag tycker att det är viktigt att komma ihåg att ansvaret för att säkra en majoritet i för regeringens förslag alltid ytterst ligger på statsministern. Som statsminister i en minoritetsregering måste man hitta både en parlamentarisk strategi och ett agerande i varje enskild fråga som tryggar regeringens förmåga att regera landet. Endast breda överenskommelser och förhandlingar i sak kan trygga en riksdagsmajoritet. Det finanspolitiska ramverket har aldrig varit tänkt som en räddningsplanka för en minoritetsregering som saknar stöd för sin politik i . Det finanspolitiska ramverket handlar om kontroll av utgifterna. Det finanspolitiska ramverket handlar inte om en svältkur för offentlig sektor. Det är mycket viktigt att komma ihåg det när vi diskuterar det finansiella ramverket, som ligger på bord. Med de orden och det medskicket vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet. I detta anförande instämde , , och (alla S). 106 (M): Just i denna stund möter och dess invånare mycket svåra, stora och akuta problem. har landets ekonomi misskötts, och skuldberget har ökat till enorma nivåer. Man är just nu uppe i av bnp. Det är inte finanskrisen som är huvudorsaken till de ekonomiska problemen i . Självklart har finanskrisen förvärrat läget, men i grund och botten handlar det om en misskött ekonomi. Man har dessutom en väldigt stor del av sin ekonomi utanför bnp. I och i flertalet andra länder i har man inte haft något finanspolitiskt ramverk över huvud taget, och man har inte tagit den ekonomiska politiken på allvar. Det får man nu mycket bittert skörda, efter krisen. Man hade helt enkelt inget som helst manöverutrymme när finanskrisen slog till. Hela skriker just nu efter ordnade ramverk. Dagens ärende handlar inte om . Det handlar om det svenska finanspolitiska ramverket. Men exemplet visar hur det kan gå om man inte har ordning och reda i sina finanser. Det var en läxa som vi fick lära oss efter 90-talskrisen. Att ha ett finanspolitiskt ramverk skulle kunna liknas vid att bygga ett hus på en stabil grund med hållbara och stabila bärande väggar. Oavsett väder ska det betjäna dem som bor där. När det är lite kallt och även i vargavintrar ska man kunna bo i huset. Det ska man kunna göra även när solen skiner som allra starkast, och huset ska stå fast oavsett om det är vind eller orkan. Det svenska finanspolitiska ramverket har formats . Det ser inte exakt likadant ut som det gjorde då, utan det har utvecklats i bred anda här i . Det har skapat en mycket viktig grund för den ekonomiska politiken och gör också att vi klarar av påfrestningar bättre än många andra länder nu har gjort. Det här har varit otroligt viktigt och centralt i svensk politik. Jag vill betona att sunda offentliga finanser inte är ett överordnat mål i sig. Det är en förutsättning för att nå mål om full sysselsättning, en hållbar tillväxt och en god välfärd. Den skrivelse som vi har att behandla , som regeringen lämnat till , kan ses som en kodifiering, en formalisering och en uppsamling av de principer som styr ramverket. Men det är också en utveckling, en fortsatt utveckling, eftersom regeringen i skrivelsen stärker ramverket genom att det nu också omfattar centrala principer för stabiliseringspolitik och också ingripanden på de finansiella marknaderna. Att finanspolitiken har en viktig stabiliseringspolitisk uppgift är inget nytt eller märkligt. Men det är bra, tycker jag, att regeringen utförligt beskriver hur man ser just på denna del av finanspolitiken. har dessutom kompletterats med ett antal viktiga principer för öppenhet och tydlighet i redovisning av finanspolitiken. Och precis som och har efterlyst sammanfattas nu de finanspolitiska principerna i ett och samma dokument. Och det är det vi har att behandla . Det är också mycket positivt, herr talman, att regeringen säger att det här ska återkomma en gång per mandatperiod så att har att behandla detta i en helhet. Jag vill kort dröja mig kvar vid det som man ofta menar när man pratar om det finanspolitiska ramverket, nämligen det budgetpolitiska ramverket. Det är en otroligt central del av helheten. Det består av flera delar. Vi har ett överskottsmål som vi lagstadgat om och som innebär att det finansiella sparandet ska vara av bnp i genomsnitt över en konjunkturcykel. Det handlar helt enkelt om att vi behöver ha vissa säkerhetsmarginaler i vår ekonomi. Vi ska dessutom klara av demografins förändringar. För det andra är det numera också lagstadgat att det är obligatoriskt för regeringen att föreslå ett utgiftstak för staten. Det är ett tak för statens och ålderspensionssystemets utgifter framåt. Man måste helt enkelt visa vilket tak och vilka ramar man har för att uppnå överskottsmålet. Utgiftstaket skapar stabilitet och ska vara en garant för att en regering inte gör av med mer pengar än vad som finns. I det budgetpolitiska ramverket finns också balanskravet för kommunsektorn. Sist men inte minst innehåller ramverket principen om att budgetprocessen ska vara stram. Överskottsmål och utgiftstak ger det totala ekonomiska utrymmet i hela budgetprocessen. Tanken är att man ska anta budgeten i en helhet här i . Huvudlinjen är att utgiftsökningar inom ett visst anslagsområde måste täckas genom utgiftsminskningar inom samma område. Det finanspolitiska ramverket med budgetramverket och dess delar utgör en stark grund med starka pelare som har varit till gagn för och oss som lever här, speciellt . I grund och botten handlar det om förtroende. Såväl hushåll och människor som bor i lägenhet och villa som företagare och storföretag ska kunna känna förtroende för att den förda ekonomiska politiken inte ska köra ett land i diket. Politikerna ska ta ansvar, och det ska vara långsiktigt hållbart. Man ska inte behöva vara rädd för stora underskott och växande skulder. Detta är precis motsatsen till hur många européer känner , när man inte har varit noggrann med ett finanspolitiskt ramverk. Att ha ett ramverk handlar också om att vi säkrar grundläggande välfärdstjänster oavsett konjunkturcykel. Föräldrar ska veta att barnen får gå i skolan och förhoppningsvis får en god utbildning vare sig det är låg- eller högkonjunktur. De äldres omsorg ska inte förändras i ekonomin vare sig vi befinner oss i sol eller i regn. De grundläggande välfärdstjänsterna måste garanteras varje invånare oavsett om det är ekonomisk sommar eller vinter. Detsamma gäller ansvartagandet för nästkommande generation. Jag vet att det finns en debatt, även om den inte är särskilt högljudd, där man menar att det är fel med ett överskottsmål, att det i grunden är feltänkt. Eftersom framtidens generation antagligen är mer produktiv än dagens menar man att de framtida rika generationerna borde bidra till bättre konsumtionsmöjligheter för dagens lite fattigare generationer. Problemet är att vi vet alldeles för lite om framtiden. Jag är glad att det finns ett brett stöd i för att vi ska ha ett överskottsmål. Det finns också ekonomer jag har hört dem som pratar om en optimal skuldnivå, att det finns en viss nivå på statsskulden som kan vara optimal för ett land. Men de får väldiga problem när de ska förklara till exempel situation. hade säkert vad många skulle kalla något slags optimal skuldnivå. Resten är historia. Därför är det bra att vi är överens om att vi ska ha ett utgiftstak och ett överskottsmål och försöka hålla nere statsskulden. Svensk ekonomi återhämtar sig nu i snabb takt. Det finns flera orsaker till detta. En av orsakerna är att vi har fört en ansvarsfull politik och sett till att ha en balans när det gäller efterfrågestimulerande åtgärder och sett till att låta det finanspolitiska ramverket verkligen vara styrande. Vi har gjort det för att det är väldigt viktigt att ska stå väl rustat inför nästa kris, för den kommer. Jag är glad över att det finns en bred majoritet av partier som är överens om betydelsen av ett ramverk. Det finns en motion på den här skrivelsen, från . De är inte i princip emot att det finns ett ramverk, som jag uppfattat det. hittar jag inte motionen här, men de är emot att delar av ramverket skulle styras av främmande makt. Det gillar inte . Jag blev nyfiken när jag läste den här motionen på vad som är främmande makt. Är det våra europeiska grannländer, , och så vidare? För det första kom ramverket till , inte först och främst för att göra danskar, tyskar och fransmän glada, utan för att vi behövde stabilitet i svensk ekonomi. För det andra kan man naturligtvis ha olika syn på EU:s betydelse och vilket inflytande EU ska ha över . Men jag tror att det tryck som vi har känt från EU när det gäller till exempel stabilitetspakten har varit positivt för . Det är många länder i som önskar att de hade haft det här ramverket, med en så bred konsensus som vi har i riksdag. Framför allt grekerna tror jag önskar att de skulle ha det just . Jag har dragit över talartiden och ska bara avsluta med att säga att det finanspolitiska ramverket har utvecklats. Delar av det är lagstadgat, andra delar är viktiga principer och praxis för hur man ska bygga denna stabila grund. Det har vuxit fram i en bred samsyn och har gjort att minoritetsregeringar har kunnat styra . Det är bra att vi har en bred samsyn och att vi inte vill slarva med ramverket. Jag hoppas att detta också kommer att märkas när regeringen återkommer till med sin budgetproposition . Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionen. 107 (FP): Jag tänkte ta upp den alltmer aktuella frågeställning som även var inne på, nämligen frågan om budgetreglerna, det femte jobbskatteavdraget och höstens budgetbehandling. Bakgrunden till besluten om dagens regler för budgethantering i , det vill säga budgetlagen för regeringen och riksdagsordningen för , var de dystra erfarenheterna från minoritetsregeringarna under tidigare årtionden. Regeringarna kunde inte kontrollera det ständiga trycket på högre utgifter i , och regeringen kunde därmed inte heller genomdriva ett helhetsperspektiv i budgetpolitiken. Detta ändrades dock i och med den nya budgetlagen och ändringarna i riksdagsordningen efter krisåren . Partierna tvingas att lägga fram alternativa helhetsperspektiv och heltäckande budgetförslag. Vidare ska beslut om statens utgifter och inkomster fattas i ett klubbslag. Det förhindrar att man i får parallella budgetpåverkande beslutsprocesser. Alla inkomster och alla utgifter ska inkluderas under ett och samma tak i en enda beslutsprocess och antas i ett enda klubbslag. Några budgetpåverkande extraturer bredvid tillåts inte. Detta system har tjänat mycket väl, särskilt under senare års internationella kriser. Oppositionen leker med elden om den i praktisk handling de facto skulle vilja ändra dessa budgetregler. Vad är på gång ? Det har kommit propåer från oppositionen om att den genom ett utskottsinitiativ under budgetbehandlingen skulle stoppa ett eventuellt föreslaget jobbskatteavdrag. Någon sådan typ av utskottsinitiativ förutses inte i det ramverk för budgetprocessen som beslöts under socialdemokratisk regering. Innebörden av ett sådant initiativ är nämligen att oppositionen skulle införa en parallell beslutsprocess i budgetbehandlingen, det vill säga precis det som budgetlagen och riksdagsordningen är avsedd att förhindra. Gör oppositionen ett sådant utskottsinitiativ uppstår en ny, konkurrerande budgetprocess, och besluten om alla statens intäkter och utgifter fattas då inte i ett enda klubbslag. I strid med budgetreformens intentioner skulle vi i då få två parallella och konkurrerande budgetprocesser, dels den vanliga, dels den som initieras av oppositionens hypotetiska utskottsinitiativ. Därmed skulle fältet vara upprivet, och grundbulten budgetreformer om en enda sammanhållen budgetprocess och ett enda klubbslag för att säkra helhetsperspektivet vara hotad. Lägg dessutom märke till följande, ärade ledamöter: Om oppositionen skulle iscensätta det initiativ som man nu hotar med kan oppositionen ändå inte använda de insparade pengarna om oppositionen inte också beslutar sig för att ändra riksdagsordningen. Det går inte att utan ändring av riksdagsordningen öka utgifterna som ligger utanför regeringens budget. Gamla tiders frispel med ökade utgifter beslutade i är inte längre möjliga med dagens riksdagsordning. Detta föranleder mig att ställa två frågor till Socialdemokraterna. är inte här. För det första: Kan ni tänka er att medverka till att det i höstens budgetarbete skapas två parallella beslutsprocesser beträffande intäkter och utgifter? För det andra: Kan ni tänka er att ändra riksdagsordningen så att på egen hand och i strid med dagens budgetregler kan öka statens utgifter? Två frågor jag hoppas få nej på båda, men om svar anhålles. 108 (S) replik: Det går alltid att diskutera formalia. Vi har ingen ambition att öppna några dubbla budgetprocesser. Det är faktiskt så att det ska tas ett gemensamt beslut om både inkomster och utgifter . Vi har en minoritetsregering och då går frågan direkt till regeringen. Har man säkrat att man har en majoritet vid det beslutstillfället? Det är inte min sak att sondera det, utan det är regeringens. Det gjorde vi också när vi själva satt i minoritetsregering. Vi gömde oss aldrig bakom budgetlagen utan vi säkrade alltid att vi hade en majoritet för våra budgetar tillsammans med V och MP och tidigare tillsammans med . Det var det ena svaret. Det andra är att i utskottsbehandlingen, givet de utgiftsramar som finns, kan utskottet fritt göra omprioriteringar om de är finansierade. Även där löper regeringen en risk att man inte får igenom sin politik. Återigen ska frågan faktiskt ställas till regeringen. Är man beredd att säkra en majoritet för sin politik? Den andra frågan är då: Är man beredd att föra in andra frågor i budgetprocessen, eftersom man verkar tro att man kan gömma sig bakom den och på så sätt säkra ett stöd för en politik som kanske inte har en majoritet i ? 109 (FP) replik: Det här är inte bara formalia. Det är en diskussion om politikens förutsättningar. Jag välkomnar att Socialdemokraterna som jag har uppfattat det, men jag vill att rättar mig om jag har uppfattat det fel, kommer att driva och stödja en budgetprocess som leder fram till att det bara fattas ett enda beslut beträffande rikets budget och att ni inte avser att testa möjligheten att ha, som jag har uttryckt det, två parallella budgetprocesser som bygger på ett hypotetiskt utskottsinitiativ. Har jag uppfattat det här på ett korrekt sätt? 110 (S) replik: Vi står bakom det finansiella ramverket. Där finns det ett beslut om utgifter och inkomster . Sedan ska utskotten behandla detta under sina utgiftsområden. De facto har det finansiella ramverket aldrig varit ett sätt för oss att svälta ut offentlig sektor eller att bädda för stora skattesänkningar. Missbrukas det finansiella ramverket dessutom av en regering i minoritet för att smyga in frågor i som man inte har stöd för kommer saken i en helt annan dager. Men där är vi inte . gäller det för regeringen att säkra en majoritet för sin politik. Bevis behöver vi ha här på bord när budgeten presenteras. Och det är regeringen som har bevisbördan, inte vi socialdemokrater. 111 (FP) replik: Det är självklart att regeringen lägger fram en budget i enlighet med den beslutsordning som finns när det gäller att regeringen ska försöka få igenom den budgeten. Det som är frågan här, när vi diskuterar ramverket, är ju inte om regeringen försöker smyga in några andra överväganden, utan det är om Socialdemokraterna står fast vid de beslutsformer som finns. Om jag har uppfattat korrekt vill och hans parti inte ändra riksdagsordningen och inte ändra på den process som innebär att man i ett enda klubbslag fattar alla beslut om utgifter och alla beslut om intäkter. Så har jag uppfattat det och jag hoppas verkligen att jag har uppfattat det rätt, därför att det menar jag är den avgörande och springande punkten i diskussionen om det finanspolitiska ramverket. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 17 § om onlinespel på den inre marknaden Föredrogs kulturutskottets utlåtande /11:KrU11 om onlinespel på den inre marknaden (KOM(2011)128). Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 18 § Avgift enligt Studsvikslagen Föredrogs försvarsutskottets betänkande 2010/11:FöU7 Avgift enligt Studsvikslagen (prop. 2010/11:126). Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till . 19 § Skattekonsekvenser av fondverksamhet över gränserna Föredrogs skatteutskottets betänkande 2010/11:SkU35 Skattekonsekvenser av fondverksamhet över gränserna (prop. 2010/11:131). 112 (V): I detta betänkande från skatteutskottet behandlas något så spännande och lättförståeligt som skattekonsekvenser av fondverksamhet över gränserna. Det handlar om implementering i svensk lagstiftning av konsekvenserna av EU-direktivet Ucits IV, som antogs av och rådet och gäller samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper, så kallade fondföretag. Här finns regler för fondföretag som riktar sig till allmänheten, och bland annat regleras just fondverksamhet över gränserna. Regeringen har därför lagt fram en särskild proposition om investeringsfondsfrågor, som behandlas av finansutskottet, med lagändringar som bland annat innebär att det blir möjligt för svenska fondbolag att förvalta värdepappersfonder i andra länder inom EES och för utländska bolag att förvalta svenska värdepappersfonder. Regler för gränsöverskridande fusion av värdepappersfonder införs, och vidare ändras placeringsreglerna så att alla medel i en värdepappersfond får placeras i en annan sådan fond. Lagändringarna med anledning av propositionen om investeringsfrågor träder i kraft . Dessa förändringar aktualiserar i sin tur behovet av att göra vissa ändringar även i skattelagstiftningen. Dessutom fattade regeringen beslut om lagrådsremissen Ändrade skatteregler för investeringsfonder och deras delägare. I remissen föreslår regeringen att beskattningen av investeringsfonder ska upphöra . Denna lagrådsremiss har ännu inte kommit till som proposition men är en del av lagändringarna förorsakade av Ucitsdirektivet. Dagens betänkande om skattekonsekvenser är alltså ett av tre lagförslag, och i det föreslås också dessa lagändringar gälla från . Som vän av ordning finner jag det lite anmärkningsvärt att vi ska besluta om skattekonsekvenser av fondverksamhet över gränserna innan lagrådsremissen Ändrade skatteregler för investeringsfonder och deras delägare har nått bord som en proposition och behandlats av . Det hade varit naturligt att båda propositionerna behandlades och att lagändringarna kanske också trädde i kraft . I dagens alltmer internationaliserade eller, om man så vill, globaliserade ekonomi sker alltmer av ägandet genom institutionella placeringar över gränserna, och investeringsfonder är en del av dagens finansiella system. Allt från småsparare till storinvesterare som pensionsfonder placerar sina pengar i sådana fonder. Men hur dessa fonder påverkar ägande, investeringar och sysselsättning är det ingen som vet, eller så vet vi i alla fall för lite om det. Detta är något som borde belysas och beskrivas så att vi får en bättre förståelse för dess effekter. Den ökade förekomsten av institutionella så kallade osynliga ägare med kortsiktiga vinstintressen får konsekvenser vare sig vi vill det eller inte. Hela frågan som här behandlas är egentligen större än att enbart handla om skattepolitik och tekniska detaljer. I den aktuella propositionen föreslår regeringen bland annat att en gränsöverskridande fusion av investeringsfonder inte ska leda till uttagsbeskattning. Man tar också upp ett par frågor som berör skattekontrollen.