prot · GY09100 · 2011-05-11 00:00:00 — Det som det handlar om är ifall vi ska ha en svensk sjukvård som är lika för alla, där vi respekterar den grundläggande mänskliga rättigheten, nämligen rätten till hälsa, eller en sjukvård som diskriminerar. Det är uppenbart att står upp för en välfärd som diskriminerar. Som jag sade i replikskiftet med hoppas jag att väljarna i , som jag kommer från, när de går till val tar med sig den här debatten så att de vet när de går till valurnorna att en röst på är en röst på en sjukvård som diskriminerar och särbehandlar kvinnor. 61 (KD) replik: glider ifrån ämnet igen. Helt plötsligt är han inne på diskriminering. Här talar vi om samvetsfrihet, som finns i FN:s deklaration om mänskliga rättigheter. Det innebär med andra ord att är emot den paragraf som finns i FN-deklarationen om mänskliga rättigheter. vill tvinga sjukvårdspersonal att göra ingrepp som strider mot deras samvete. Han vill sätta sig över deras integritet. Det handlar om samvetsfrihet inom sjukvården. Det handlar inte om att vägra på det sättet som du framställer det, . Det känns som om du citerar de delar som passar ur resolution . I punkt 2 står att man är skyldig att garantera en möjlig vård. Den möjligheten måste alltså finnas. Man ska inte vägra att utföra aborter, men om det strider mot det egna samvetet och man anser att samvetsfriheten nått den gräns att man skulle kunna välja att inte utföra ingreppet finns det en statlig skyldighet att hänvisa folk till ett annat sjukhus eller till en annan läkare som kan göra ingreppet. Vi är inte emot detta. försöker blanda ihop korten och målar upp en bild av som diskriminerande. Det stämmer inte. Håll dig till ämnet, ! Det handlar om samvetsfrihet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 22 §.) Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2010/11:UU14 (skr. 2010/11:55 och redog. 2010/11:OSSE1). 62 (S): ska vi behandla betänkandet UU14 som handlar om , . Det kan kännas lite konstigt att stå här när vi är fullkomligt eniga i om betänkandet och det inte finns några reservationer. Men vi upplever att det här är vårt tillfälle att tala om de frågor som vi är involverade i och som verkligen berör oss. Organisationen, , består av 56 länder. Inom finns en verktygslåda av olika saker man kan använda, på samma sätt som inom FN och andra stora organisationer. Den stora frågan är om dessa 56 länder tillsammans gör skillnad i . Frågan är dessutom om gör skillnad i . Jag ska försöka besvara dessa två frågor, som jag tycker är de väsentliga. Vi står inför att snart åka till vårt sommarmöte som den här gången hålls i . Vi kommer där att ha en mängd textförslag som vi inom olika konstellationer jobbat fram. Det rör sig om allt möjligt. Om jag tittar tillbaka på det som vi redan har hanterat på våra sommarmöten kan jag säga att det kan handla om , , kärnvapen eller kvinnors situation. Det är viktigt att tala om sådant i dessa stora församlingar där alla medlemsländer är närvarande. Det leder fram till konsensus, vilket alltså innebär att vi kan enas även om inte riktigt alla tycker att det är bra. Det handlar också om att låta droppen urholka stenen. Det förekommer även en mängd informella möten inom . Det kan handla om att partierna träffas och resonerar med sina syster- och broderpartier. Det kan handla om att vi fördjupar oss i vissa länder och försöker fundera över på vilket sätt vi kan ställa upp. Vi i har vår nordisk-baltiska lunch vid varje sommarmöte där vi tillsammans med våra kamrater runt halva funderar över de frågor som är viktiga för oss. Vi kan också motionera till denna församling på samma sätt som vi gör här, även om det heter någonting annat. Jag skulle som exempel vilja berätta om hur vi med pannan i djupa veck satt och funderade över hur vi kunde få kvinnorna mer aktiva i vår församling. Helst hade vi velat skriva ett förslag om att halva delegationen från varje land skulle bestå av kvinnor, men det är långt ifrån möjligt i dessa sammanhang. Vi nöjde oss därför med att skriva att varje större delegation, sådan som består av fler än sju åtta personer, ska ha minst en kvinna närvarande för att få ha rösträtt. Vi får väl se hur det går, om man klarar av det. Kvinnor är en bristvara i många länder. tänker alla lyssnare att detta är ett bekymmer för de nya demokratierna österut, men så är det inte. Det är länder på betydligt närmare håll som har enbart män i sina delegationer. Vi har inte endast sommarmöten och något vintermöte, utan vi har också valövervakning. Det finns nog ingenting som är bättre än att låta parlamentariker vara valövervakare. Vi vet mycket om val, även om vi till en början inte vet mycket om andra länders val. Vi får inför varje val i andra länder en gedigen utbildning om valarbetet. Det är ett hårt arbete att övervaka ett val i ett land. Det blir lite sömn och mycket information. Det är mycket som ska göras innan, om man tar detta på allvar, och det gör vi från . Det jag ibland oroas av är att det finns någon enstaka person som går ut i medierna och talar om hur det gått långt innan egen kommentar har kommit. Det är jätteviktigt att vi håller ihop och inte går händelserna i förväg. Vi måste vänta in den kunskapen så att hela delegationen har fått den. Vi lär oss mycket även för räkning om hur man kan genomföra val som är demokratiska. Det är ett underbart verktyg att få se demokratin utvecklas på så många håll och åt rätt håll i världen. På ett av våra senaste möten, i , träffade vi från Bosnien och . Hon är vår representant i mediefrågor. Det betyder att hon har ett särskilt område som hon övervakar kring journalister och medier och ser på hur det är. Vi har en stark önskan att hon ska få komma in i och se vad som händer där just , med de journalister som vi vet sitter i fängelse och som vi vet far väldigt illa. Mig veterligt har hon fortfarande inte fått visum. Man lyckas ordna så att hon inte får det , hur mycket hon än ber. Det stödet tycker jag att vi från ska ge att hon ska få komma dit. Vi i har högt anseende. Vi har en mycket aktiv roll oavsett funktion. Vi har haft nästan alla funktioner i parlamentariska församling, och jag tror att det har varit bra. Vi är väldigt närvarande, oavsett parti, och vi håller ihop. som jag har varit verksam i har jag som ordförande haft både och . Det har varit strålande ordförandeskap, måste jag säga, och gruppen har hållit ihop. Vi har fler gemensamma saker att slåss för än det som skiljer oss åt. Dessutom måste jag ge en stor eloge till personalen på . Vi har en mycket professionell personal som gör sitt bästa för att underlätta för oss. Om jag tittar på frågan jag ställde i början, om vi gör skillnad, blir mitt svar: Ja, vi gör skillnad vad gäller men också vad gäller . Vi får vara på olika platser i världen och prata med andra människor och lämna uttalanden. Vi stöttar våra nya demokratier och gör mycket gott på våra sommarmöten. Den stora saken är också valövervakningen, där vi får vara med och kliva in i vallokalerna så nära borden att vi ibland kan se att man fuskar. I detta anförande instämde (S). 63 (M): lägger utrikesutskottet fram sitt betänkande, som behandlar två skrivelser, den ena från regeringen om verksamhet och den andra från delegation vid parlamentariska församling om dess verksamhet under . Betänkandet är enhälligt. Det är dessutom kort, men innehållet är av stor vikt. har framför allt försökt blicka framåt och inte bara behandla det som har hänt i . Intresset och betydelsen av debatten märks inte minst på att det finns många anmälda talare här . spelade, som redan har sagt, även en viktig roll inom , dels vad gäller samarbetet på ministernivå och i det permanenta rådet i , dels i den parlamentariska församlingen, där svenska riksdagsledamöter innehar och har innehaft en rad viktiga uppdrag. Även den nya delegationen, som sattes ihop efter valet, är lika aktiv och engagerad, inte minst under valövervakningarna. Huvudtemat var för den parlamentariska församlingens del rättsstatligheten och bekämpandet av gränsöverskridande brott och korruption. Ordförandelandet var , som första land från . De lyckades till och med anordna ett toppmöte i , huvudstaden, . Det var det första toppmötet sedan 1999. samordnar 56 medlemsstater deltagandeländer, som det heter på OSSE-språk och 10 partnerländer. Organisationens länder täcker hela norra halvan av jordklotet och sträcker sig från till . samarbetar även med sina partnerländer, som . Det är mycket betydelsefullt. Där handlar huvuduppgifterna om konfliktförebyggande, krishantering, återuppbyggnad och demokratiutveckling. Därutöver har 17 fältmissioner, som aktivt arbetar mot samma mål. Tyvärr har två fältmissioner stängts , en i , där man inte kunde nå konsensus om närvaron efter krig mot , och en i , där regering inte längre insåg nödvändigheten i att ha en fältmission, efter de övergrepp som regimen iscensatte mot oppositionen efter presidentvalet . Som man ser var även präglat av interna motsättningar inom . Under toppmötet i blev det ytterligare en gång uppenbart att och har olika uppfattningar om inflytandet över verksamhet och om demokratifrågor. Skillnaden mellan öster och väster om blev allt tydligare i den grundläggande inställningen till mänskliga rättigheter. Striden gäller om man kan skilja frågor om mänskliga rättigheter från säkerhetspolitiken. Det blev mycket klart under debatterna om nya säkerhetsdoktrin att ryssarna tycker att det ska skiljas åt, vilket vore en mycket farlig utveckling. Här blir roll särskilt under Korfuprocessen, som handlar om den europeiska säkerhetsdialogen, avgörande. Vi har en mycket klar bild av att det inte kan finnas säkerhetspolitik utan beaktande av de mänskliga rättigheterna. parlamentariska församling spelar en avgörande roll i demokratiutvecklingen runt om i världen, inte minst genom uppdraget att övervaka valen i deltagandeländer. I samarbete med ODIHR, Office for Democratic Institutions and Human Rights, övervakade svenska parlamentariker sex parlaments- och presidentval i hela OSSE-området, i , och . Just har parlamentariska församling tagit ett viktigt beslut. Vi ska också ha full övervakning av valet i . Det anknyter till vår debatt om , eftersom precis som har insett att det sker övergrepp mot mänskliga rättigheter och finns problem med valet. Därför ska vi ha en stor valövervakningsinsats i . De första långtidsobservatörerna, som övervakar valrörelsen, åker till för att se att allt går rätt till. Där ser man hur viktigt är i den frågan och även att vi samarbetar med , som också ska delta i valövervakningen i . Den parlamentariska församlingen har också spelat en viktig roll inom när det gäller att försöka lösa de så kallade frysta konflikterna i Transnistrien och men även i och i . Detta arbete är av stort värde och bidrar till att trappa ned konfliktnivåerna. Inom den parlamentariska församlingen har man satt upp arbetsgrupper där parlamentariker från olika länder deltar för att hjälpa till, så att den parlamentariska dimensionen kan läka de frysta konflikterna och få partner att prata igen. Vi planerar för ett möte mellan parlamentariker från och parlamentsföreträdare från Transnistrien här i , för att få parlamentariker från bägge sidorna av floden att prata med varandra igen. har förstärkt sitt arbete genom sina särskilda representanter. Den nya medierepresentanten , som redan har pratat om och som vår delegation träffade under vintermötet i , har riktat huvudfokus på frågor som rör skyddet av journalister, pressfrihet och Internet och har agerat mycket kraftfullt när gjorde inskränkningar under presidentvalet. Det visar på vikten av att alla institutioner i drar åt samma håll, vilket inte alltid är lätt, när man måste samordna 56 regeringar och utrikesministrar. Sist men inte minst är det väsentligt att betona det arbete som den parlamentariska församlingen genomför inom , som den egna institution som församlingen är. Det finns därför skäl att med oro se på de diskussioner som fortsätter om den parlamentariska församlingens status i förhållande till i sin helhet. Det är angeläget att den parlamentariska församlingens roll inom respekteras. Redan vid i erkändes den parlamentariska församlingen som en av de viktigaste institutionerna inom . Från svenskt håll behöver vi med kraft verka för att hålla den parlamentariska dimensionen levande. Min delegation har redan, sedan den nya sammansättningen , gjort väldigt mycket och väldigt bra saker. Jag vill tacka hela delegationen men även för att vi kan göra det viktiga arbete som vi gör. I detta anförande instämde och (båda M). 64 (MP): Det här är en organisation som är något anonymare än , särskilt för oss som inte sitter med i delegationen. När man sitter och bläddrar i den här skrivelsen och läser resolutioner som antagits undrar man: Vem läser de här resolutionerna förutom de som jobbar i delegationen och vi som får dem till påsyn en gång ? När jag jobbade i tidigare brukade jag säga åt våra EU-parlamentariker att de, i alla fall när de var i tidsbrist, skulle prioritera de frågor som leder till bindande regelverk framför resolutioner som inte binder någon. Men sedan förstod jag att det till viss del var fel. För de resolutioner som antas i , i eller i kan betyda väldigt mycket för något land eller någon organisation i världen. De kan leda till förändring och i slutändan också till rättsligt bindande regelverk någon annanstans. Det är naturligtvis viktigt. Någonstans i skrivelsen eller i betänkandet läste jag också att det pågår ett arbete för att stärka eller synlighet, och det tror jag är bra och behövligt, så att fler förstår den viktiga roll som faktiskt har. Enligt skrivelsen har den här parlamentariska församlingen antagit ett stort antal resolutioner om samarbetet i . Den särskilda relation som har till grannländerna vid har noterats, och det ömsesidiga beroendet av säkerhet har betonats. Församlingen vill bidra till ett närmare samarbete inom för att främja normer och principer. Det ska ske genom ökad politisk dialog, genom ekonomiskt samarbete och kulturutbyte samt genom starkare demokratiska institutioner och respekt för de mänskliga rättigheterna. Jag tycker att det låter mycket positivt och behövligt, särskilt med tanke på de stora omvälvningar som skett i och som påverkar alla delar av dimensioner på säkerhetspolitiken, den militärpolitiska, den mänskliga och den ekonomiska och miljömässiga. som organisation med fokus på konfliktförebyggande arbete, krishantering och demokratiutveckling i fält skulle kunna spela en större roll än den vi sett vid . Både och är partnerländer, och , och ett antal gulfstater har enligt årets resolution om samarbete i aktivt deltagit i ett antal OSSE-evenemang. Också nämns i resolutionens punkter med en uppmaning till medlemsstater att engagera sig mer i dessa länder. När resolutionen antogs var läget förstås ett helt annat än det vi har . Det handlade i de flesta fall om att engagera sig än mer i icke-demokratiska stater. Det kan man naturligtvis ha en hel del synpunkter på, men har vi en ny situation med en skör demokratiseringsvåg där man behöver mycket mer engagemang från oss andra än de tidigare diktatorerna behövde. Jag hoppas att fortsätter att engagera sig i och att konkret hjälp också ges till annat än det resolutionen talar om, så att även av konflikthantering, återuppbyggnad och utveckling av demokrati och rättsstatens principer kan ge ett mervärde. jag håller mig kvar vid var det ett inslag på tv-nyheterna om överfulla båtar med flyktingar från just . De hade låtits driva omkring på utan att någon förbarmat sig över dem. Omkring 800 personer befaras ha drunknat. Siffrorna skiljer sig. Det var 600 personer enligt tv-inslaget, men UNHCR säger att det förmodligen är 800 personer. Det låter nästan otroligt att det här har kunnat ske, med tanke på alla de spaningsplan från en mängd olika länder som befinner sig i området just . Jag utgår från att Frontex också arbetar. De har väl inte semester nu bara för att det finns andra plan i området. är ju inte ett så stort hav att en båt ska kunna driva omkring utan att upptäckas av någon. Nato säger att de, om de får indikationer på att någonting händer, naturligtvis är där. Men alla flyktingbåtar har kanske inte nödutrustning etcetera. De kan inte skicka signaler. Vi måste naturligtvis bevaka situationen för flyktingarna mycket mer än vad vi gör. Flyktingbåtarna har kanske inte prioriterats, i och med att det inte har varit det konkreta uppdraget. Därför kanske de har negligerats. För min del kan jag inte ge annat än bakläxa åt den samlade internationella insatsen, som har låtit det här ske. Att skydda civila är uppdragets huvudinriktning, och flyktingar är också civila. De torde vara minst lika viktiga som befolkningen inne i landet. Det leder då till nästa fråga: Gör vi rätt saker? Prioriterar vi rätt saker alla gånger? Det är egentligen inte som det handlar om, men där kanske också framöver kan spela en större roll. Svenskt fokus under EU-ordförandeskapet var framför allt inriktat på att stärka mänskliga dimension, de gemensamma åtagandena inom tre dimensioner samt organisationens unika fredsfrämjande och konfliktförebyggande roll. Jag tycker att det är mycket positivt att den mänskliga dimensionen betonas, liksom organisationens fredsfrämjande och konfliktförebyggande arbete. Det handlar trots allt i slutändan om människors rätt att leva ett liv i fred och frihet. När militära insatser blir ett måste är det ett konkret exempel på att världen har misslyckats. 65 (FP): Världen behöver mer av samarbete. Fred och frihet kan uppnås endast om man kan föra en dialog. Länder behöver ingå i organisationer som syftar till dialog. Det finns många sådana. En del är, för oss, viktigare än andra. , , är en sådan. Genom sitt arbete för demokrati, säkerhet och respekt för mänskliga rättigheter och sitt konfliktförebyggande arbete fyller den en mycket viktig funktion. Låt mig peka på några punkter av särskilt intresse! Runt om i världen dödas fler än 1 000 människor av handeldvapen. Nio av tio av dessa är kvinnor och barn. Vi läser om vansinnesdåd på arbetsplatser, skolskjutningar och det eskalerande våldet och vanvettiga dödandet i samband med drogsmuggling i några särskilt utpekade länder. Även drabbas frekvent av det illegala användandet av vapen. Alltför ofta används skjutvapen vid mord, mordförsök eller rån även i . Våld och vapenkultur kryper närmare oss och våra barns skolgårdar. Detta, mina vänner, är vår tids verkliga massförstörelsevapen, med långt över en halv miljon offer . Behovet av att arbeta för att minska den illegala spridningen av små och lätta vapen är stort. Det är en långvarig och bitvis seg historia där vi måste se till att göra vad som måste göras för att stoppa den illegala spridningen. På det internationella planet handlar det om en handfull länder som måste ändra sin inställning avseende regler för märkning och spårning av vapen, vapendelar och ammunition. Det krävs också resurser till de fattigare länderna för att de ska klara exportkontroll, vapenregister, märkning av vapen, kontroll av vapenhandlare, förstörelse av överskott, kriminalisering av innehav, lagerhållning hos polis och militär, avväpningskampanjer med mera. Jag har själv deltagit i flera av FN:s översynskonferenser där resultaten från med flera organisationer redovisas och inarbetas i det långsiktiga arbetet för att få kontroll över spridningen av vapen i världen. En del konferenser är upp, och en del är ned. Den senaste var positiv. Här har en nyckelroll. Även vid rustningskontroll och civil och demokratisk kontroll av säkerhets- och vapensektorerna är av stor betydelse. Genom ett starkt och aktivt engagemang, vilket jag tycker har i denna fråga både med den nuvarande regeringen och med tidigare regeringar, flyttar vi positionerna framåt. Jag vill även nämna ett annat ben som vilar på, nämligen den mänskliga dimensionen där insatser mot diskriminering av alla de slag är ett angeläget arbetsområde. Vi kan prata om insatser mot diskriminering av minoriteter, bekämpande av intolerans med mera. Här vill jag särskilt nämna att situationen för hbt-personer i flera av våra östliga grannländer är mycket bekymmersam. Det förekommer ett aktivt motarbetande av hbt-personers rättigheter, och på flera ställen har myndigheterna förbjudit Pridefirande. Jag tycker att det är bekymmersamt. kommer att ha som tema Öppenhet, där mänskliga rättigheter och jämlikhet kommer att stå i fokus. Öppenhet beskriver hur väl samhället klarar av att tillgodose behoven hos samtliga invånare. Det handlar både om huruvida lagstiftningen tar hänsyn till individers olika förutsättningar och behov och om huruvida de oskrivna regler som vi följer i vår dagliga interaktion med varandra tillåter att vi är olika. Även här i har vi stor intolerans på området. utsattes i för mordhot. översteg siffran anmälda hatbrott mot hbtq-personer 1 000 enligt . utvisas homosexuella till , ett land med dödsstraff för homosexualitet. Transpersoner är den grupp bland ungdomar som löper störst risk att vilja begå självmord. Att delta i ett Pridefirande är att göra ett viktigt ställningstagande. Den som deltar i en tar offentlig ställning inte bara för hbtq-personers rättigheter utan för alla människors lika värde. Det är något som jag hoppas att alla i denna kammare instämmer i. Situationen i många länder kännetecknas av bristande förståelse. Vi måste, både genom engagemanget i och på andra sätt, aktivt verka för att homosexuellas, bisexuellas och transpersoners rättigheter uppmärksammas. Slutligen vill jag nämna 2011:14 Svenska bidrag till internationella insatser, där man tydligt säger följande: En viktig utgångspunkt för det svenska engagemanget i internationella insatser är att deltar tillsammans med andra och att det finns ett FN-mandat i grunden. De insatser som bidrar till leds vanligtvis av en multilateral organisation. medlemskap i , , och samarbete med Nato utgör därför en central grund för svenska bidrag till insatser som leds av dessa organisationer. Det kan inte sägas tydligare. Genom ett fullt och aktivt deltagande i multilaterala organisationer bidrar vi till en fredligare värld. 66 (C): Jag tänker inte upprepa det som har sagts av så många före mig. Detta är ett betänkande där vi är eniga. Det finns en stor samsyn om vikten av att värna det arbete som gör. bidrag till detta är väsentligt. Jag tänkte bara uppmärksamma det som jag tycker är särskilt viktigt och som också framgår av betänkandet. Vi som jobbar i den internationella miljön möter konflikter i många olika sammanhang. Det jobbas med samma saker på många olika arenor. Det är därför viktigt och angeläget att vi försöker hitta en samverkan och en samordning. Vi ska också profilera arbetet. Jag tycker därför att har varit en framgångsfaktor när det gäller att arbeta med de frusna konflikter som finns på vår kontinent. är en framgångsfaktor inte därför att man har lyckats lösa dem och göra dem ogjorda men därför att man verkligen arbetar och har redskap att arbeta med konflikterna och dessutom är erkänd för att göra detta. har ett tydligt mandat och ett tydligt uppdrag. Det må vara Minskgruppen och arbetet med att lösa konflikten mellan och eller andra områden. Jag tycker att detta åskådliggörs bra när man nu från olika håll söker nå ingångar när det gäller att påverka och kunna granska vad som händer i . Här har en av de mekanismer som ger ett ytterligare verktyg till vår gemensamma verktygslåda, nämligen Moskvamekanismen som man har aktiverat. Därmed har man möjligheter att komma in och granska. Det är inte lätt eftersom inte ställer upp med sin del av uppdraget. Men är ändå en erkänd aktör för att granska förhållandena och vad som har hänt. Detta tycker jag är en del som det finns skäl att understryka; har en viktig roll i vår europeiska arkitektur. De har en del av de verktyg som finns för att hävda våra värden: mänskliga rättigheter och demokrati på vår kontinent.