prot · GZ0934 · 2011-11-22 00:00:00 — Vi har lyssnat på ett par av oppositionens företrädare som får det att låta som att med alliansregeringen står hästnäringen och inte minst forskningen kopplad till häst och landsbygd still detta trots att alliansregeringen har presenterat en av de mest forskningsintensiva propositioner som någonsin passerat . Om det är någon regering som väljer att satsa och forskningen är det alliansregeringen. Landsbygdsministern har dessutom under tidigare och innevarande mandatperiod på ett unikt sätt samlat hästnäringen i en hästgrupp, något som gjorts. Där samtalar man om de frågor som är viktiga för näringen. Jag kan hålla med oppositionens företrädare om att detta är en viktig del av den landsbygdsutveckling som bygger samman stad och land. Låt oss dock konstatera vad detta egentligen handlar om. På vilket sätt har oppositionens företrädare under dessa år valt att presentera förslag som är finansierade och som tar sig an den ansats som är unik i detta fall, dels att satsa så mycket på forskningen det har vi inte sett passera dels att ta fasta på vad hästnäringen har presenterat, nämligen ett gemensamt förslag om att näringen och staten tillsammans finansierar något som är viktigt för framtiden? Landsbygdsministern konstaterar i sitt svar att han kommer att fortsätta verka för en väl fungerande hästforskning och även kopplat till det som är unikt i detta fall jämfört med andra forskningsmedel, nämligen att hälften är finansierat av näringen. Var i ert budgetförslag finns de pengar som du eftersöker och som är så viktiga, ? På vilken sida hittar jag dem? Ministern kommer att verka för att det unika samverkansprojektet mellan staten och näringen ska kunna fortsätta, men var någonstans hittar jag Socialdemokraternas resurser? I vilken del av ert budgetförslag finns de? Jag söker med ljus och lykta, men ni kanske kan informera mig om det . 42 Landsbygdsminister (C): Jag tackar för interpellationen. Jag ser ett stort värde i denna verksamhet, och jag upprepar att jag avser att verka för att vi också fortsättningsvis ska ha en väl fungerande forskning på detta område. Så över till de framställda konkreta frågeställningarna. Jag anser att jag gav svar på dessa i mitt huvudanförande, men låt mig ändå upprepa och kanske utveckla de svar som jag givit på framförda frågeställningar. Huvudprincipen i vårt land är att forskningsfinansiering sker via de stiftelser som finns. Pengarna söks i konkurrens forskare emellan, och detta ska borga för hög kvalitet. Det vi nu diskuterar är emellertid projekt som har finansierats på ett lite annorlunda sätt, kanske för att det är forskning och utveckling som sker ganska långt fram i kedjan. Dessutom är det projekt och forskning som man kan ha nytta av . Hur är det då på andra områden i vårt samhälle när det gäller den här forskningen? Den här typen av utveckling och forskning sker oftast genom att näringslivet finansierar den. I den här branschen är emellertid företagen oftast små med ringa eller inga förutsättningar att avsätta medel. Därför har vi varit med och finansierat sådan utveckling och forskning. Vad gör vi för framtiden? Förutom det som interpellanten och övriga talare har tagit upp har vi ett arbete i gång inom ramen för Europeiska unionen. EU ska ta fram ett ramprogram för forskning och utveckling. Det inkluderar det som vi kallar för jordbruksforskning. Detta är ett av sex prioriterade områden inom Europeiska unionen. Det är klart att vi ska vara med och ta fram pengar och se till att vi säkrar den här typen av verksamhet . I regeringsförklaringen slog regeringen fast att vi ska ta fram en nationell innovationsstrategi. Den ska vi presentera . Där avser vi att ge övergripande inriktningar för det som vi kallar innovationspolitik . De åtgärder som tas fram i den strategin kommer att finansieras i de budgetpropositioner som kommer. I mitt inledande svar sade jag att regeringen, för att överbrygga ett eventuellt glapp i finansieringen , ökade de avsatta medlen för den samfinansierade hästforskningen vid fördelningen av de så kallade återföringsmedlen . Tanken med detta var att vi skulle kunna klara innan vi kommer in i den nya EU-finansierade forsknings- och utvecklingspolitiken och innan vi har fått fram den nationella innovationsstrategin. 43 (S): Landsbygdsministern talar väl om hästforskningen och hästnäringen, men välmenande och vackra ord kan aldrig ersätta konkret handling. Det tror jag att ministern inser. Det handlar om . Om det är mycket eller lite avgörs, som allt annat, i betraktarens ögon. När jag tittar på det faktum att regeringen nu undandrar från hästforskningen ser jag, och jag delar näringens uppfattning, att bilan faller över drygt hälften av hästforskningens totala resurser. Ser man det som en utgift i vår statsbudget är det närmast en nullitet. Som socialdemokratisk företrädare i näringsutskottet ser jag att regeringen misshandlar en av vårt lands snabbast växande näringar. Det är en näring som sysselsätter motsvarande 30 000 heltidsanställda. Som engagerad förälder i hästsvängen ser jag att forskningen inom många av de områden som vi, våra barn och aktiva kompisar värdesätter så högt, såsom hästens välmående och djurskyddet, inte kommer att kunna fortsätta i den takt som vore önskvärd. Frågan är vad landsbygdsministern ser. är hästbranschen inte en udda landsbygdsbransch. av alla hästar finns tätortsnära. Hästverksamheterna är nu mycket mer lättillgängliga än . Branschens tillväxt kan säkert till stor del förklaras med detta. I takt med att tillväxten ökar i branschen ökar också engagemanget bland människor som bryr sig om vad som händer i verksamheten. Just därför är det så märkligt att landsbygdsministern har tagit på sig sina absolut mörkaste solglasögon när han har studerat den här branschens förutsättningar. Tror ministern verkligen att en verksamhet som är på väg att, från att vara en omtyckt men relativt omogen fritids-, hobby- och näringssysselsättning, bli en mogen näringsverksamhet kan klara sig utan ett statligt ansvarstagande för forskning och utveckling? Om så är fallet vill jag råda statsrådet att ha ett samtal med ministerkollegan . Jag tror att det skulle vara på sin plats. Hon kanske kan se näringens potential bättre än landsbygdsministern. Min fråga är obesvarad i debatten. Vad betyder det när ministern säger att han ska verka för en väl fungerande hästforskning även fortsättningsvis? Vilka knep ska statsrådet ta till för att öppna ögonen eller ta av sig de mörka solbrillorna och förmå resten av regeringen, inte minst den del som sitter på , att göra detsamma? 44 (S): Jag ska använda en del av min tid till att besvara fråga. Hon har med ljus och lykta letat i budgeten efter pengar. Det gäller att tända lyktan och ljuset om man ska kunna läsa. Under anslaget 1:21, åtgärder för landsbygdens miljö och struktur, har vi socialdemokrater föreslagit en förstärkning med 110 miljoner som vi menar är återföringen av handelsgödselskatten eftersom vi vill ha tillbaka den. Inom ramen för det anser vi att regeringen har möjlighet att finansiera den här kostnaden på precis samma sätt som . Vid en sammankomst uppfattade jag ministern som att det utgavs ett löfte att ministern skulle vara med och lösa det problem som skulle uppstå när finansieringen försvann. Jag har inget minne av att det vid det tillfället sades något om att man skulle presentera en sådan lösning i bästa fall . Det var ett problem som skulle lösas. Om jag har förstått ministerns svar rätt är det näringslivet som finansierar en del av forskningen inom andra områden. Har ministern tagit kontakter med näringslivet så att han kan se att näringslivet tar över den del som samhället har stått för? I så fall är det ju löst. I så fall vore det bra om man kunde få det beskedet. 45 (M): Jag vill ha till protokollet att det här bara är en del av de totala forskningspengarna. Från oppositionen låter det ibland som om hästnäringen nu står helt utan forskningsmedel. Som statsrådet sade söker man under ordinarie fakultetsnämnder. pågår en fantastisk djurskyddsforskning, inte minst kopplad till hovhälsa, som hjälper oss att få en ännu bättre hästnäring . Näringen står alltså inte helt utan forskningsmedel. Som statsrådet sade har han tidigare valt att öka resurserna för att kunna överbrygga det bekymmer som han ser tills han hittar en ny lösning för projektmedlen. Ljusets lykta har tänts hos Socialdemokraterna och oppositionen, och vi får reda på att det är genom höjd skatt för näringen som vi nu ska återföra forskningsmedlen. Hur ska vi uppnå det som näringsutskottets företrädare slåss för, nämligen att vi ska ha en näring med lika villkor som omkringliggande länder och en levande landsbygd, om vi ska höja skatten för den landsbygdsnäring som finns utanför storstaden? Detta har varit ett av de undantag som har haft jämfört med andra europeiska länder, alltså att vi inte ska fortsätta med denna handelsgödselavgift, handelsgödselskatt. Detta har varit särredovisat om man jämför oss med andra länder. får vi reda på svaret. De framtida forskningsmedlen ska nu komma genom att vi höjer skatten för näringen. På det sättet får man tillbaka detta genom en återföring. Landsbygdsministern väljer här i stället att presentera ett annat alternativ för detta. Han anger ett antal punkter. Den första är att han kommer att fortsätta verka för en väl fungerande hästforskning utan handelsgödselavgiften och utan särkostnader därför att vi då får lika villkor som omkringliggande länder. Han har också valt att öka medlen för att överbrygga de projektmedel som upphör. Avslutningsvis är det bekymmersamt att Socialdemokraterna inte har ett bättre svar på frågan. 46 Landsbygdsminister (C): Låt mig återigen upprepa att Landsbygdsdepartementet jobbar strategiskt för att hitta vägar och möjligheter i befintliga och kommande program men också verktyg för att vi ska kunna finansiera tillämpad forskning. Det inkluderar hästforskning. Vad är det då vi tittar på? Vi tittar till exempel på kommande landsbygdsprogram men också på EU:s ramprogram för forskning och utveckling. I detta sammanhang för vi en kontinuerlig dialog med näringen och dess representanter för att tillsammans finna vägar inom de system som finns och som kommer att komma så att hästforskningen men också annan tillämpad forskning, och i mitt fall jordbruksforskning, kan få de resurser som behövs för att vi ska fortsätta utveckla olika näringar och verksamheter. Därtill har vi sett till att överbrygga den problematik som finns genom att tillämpa en princip som inte är särskilt vanlig. Man kan kalla det för att vi överfinansierar 2011 så att vi kan överbrygga det år som är mellan de program som är på gång och de program som finns . Men, fru talman, nu vill jag faktiskt ställa en fråga till härvarande socialdemokrater. Håller ni med om att grundprincipen när vi talar om forskning är att medel ska sökas i fri konkurrens? Det är inte givet att hästforskningen ska tilldelas bara dessa ganska få miljoner. Det kanske ska vara mycket mer om man har projekt som i kamp med andra forskningsprojekt kan hävda sig bättre. Jag tycker att det är den princip som vi ska tillämpa, och jag hoppas att härvarande företrädare för oppositionen också ställer upp på den principen. Vi kan ju inte börja plottra sönder forskningsanslagen och ha en pott till hästarna, en till korna, en till bilarna, en till rymden, en till medicin och vad det nu kan vara, utan detta måste ske utifrån var pengarna gör mest nytta. Men därutöver har vi haft, och enligt min uppfattning ska vi ha det också fortsättningsvis, speciella pengar till den tillämpade forskningen i en bransch som själv har svårt att skaffa fram pengar därför att företagen är mycket små och ofta representerade av ensamföretagare. 47 (S): Jag ska svara på fråga. Om vi betraktar detta som en bransch och att näringen själv ska vara med och betala får vi nog finna oss i att de statliga stöden också får vara så fragmentiserade som de faktiskt är när det handlar om samverkan mellan staten och näringslivets olika branscher. Detta är statsrådet väl medveten om. Jag kan i alla fall efter denna debatt konstatera att oavsett vilka vackra ord som statsrådet använder är näringen på detta område sviken av regeringen. Det har man gett uttryck för i ett flertal samtal med där statsrådets statssekreterare och tjänstemän på departementet har varit närvarande. känner man sig kanske av statsrådet själv som, precis som gav vid handen, före valet förespeglade företrädare för näringen att det skulle bli mer resurser till hästforskningen. Detta är löften och uttalanden som statsrådet naturligtvis får ansvara för själv. Men det är väl inte så underligt ifall många i näringen nu känner sig bekymrade över vad som ska hända när dessa extra resurser för forskningen i samverkan mellan staten och näringen själv fasas ut och flera av de projekt som är viktiga särskilt för att upprätthålla och utveckla hästbranschen som en viktig näring i försvinner. Det må väl statsrådet ändå ha en viss förståelse för. 48 Landsbygdsminister (C): Jag tackar än en gång för denna debatt om en angelägen och viktig fråga, inte minst när vi talar i termer av landsbygdsutveckling. Jag vill återigen upplysa kammaren, svenska folket och de som är verksamma inom denna bransch om att vi har överfinansierat denna verksamhet 2011 för att överbrygga . Vi har särskilda medel till denna typ av forskning och utveckling. Det är en av de verkligt få branscher i vårt land där det finns särskilda medel vid sidan om den huvudfinansieringsprincip som vi har när vi talar om forskning, utveckling och innovation i vårt land där pengar söks i konkurrens mellan en mängd olika forskare och verksamheter. Så är det inte i detta fall. Detta är därför en unik situation. Därför överbryggar vi detta 2012 genom att överfinansiera 2011 så att det inte ska bli något glapp i den verksamhet som interpellanten, meddebattörer och jag tycker är viktig. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2011/12:92 om vårdnadsbidragets inlåsningseffekter 49 Socialminister (KD): har frågat socialministern vad han avser att göra för att motverka de inlåsningseffekter som uppstår på grund av vårdnadsbidraget. Det kommunala vårdnadsbidraget är en reform med ett tydligt barn- och valfrihetsperspektiv. Vårdnadsbidraget skapar mer tid med barnen för de föräldrar som så önskar. Syftet är att möta barnfamiljernas behov och att förbättra förutsättningarna att kombinera arbete och familjeliv. Föräldrarna är de som har huvudansvaret för barnets välbefinnande och som ska se till barnets bästa. Det allmännas roll i sammanhanget är att stödja föräldrarnas val, såväl genom att möjliggöra omsorg i hemmet som genom att tillhandahålla andra former av offentligt finansierad barnomsorg. Utgångspunkten är att barnomsorg ska organiseras utifrån barnets bästa inte utifrån förskolans, kommunens eller myndigheters behov och önskemål. Barn är olika och behöver olika former av omsorg, i synnerhet när de är små. Det är föräldrarna som, utifrån familjens livssituation och barnets behov, har de bästa förutsättningarna att fatta beslut som är till barnets bästa. Detta gäller i de allra flesta fall och oavsett om föräldrarna kommer från eller något annat land. Utrymmet för flexibilitet och valfrihet bör också vara detsamma för alla familjer, oavsett nationalitet och bakgrund. Regeringens anser att en modern familjepolitik bör utgå ifrån familjens önskemål och behov. Eftersom varje familj är unik och har olika önskemål och behov är det är viktigt med flexibilitet och valfrihet. Regeringen strävar efter att förstärka familjernas möjligheter att planera och välja lösningar som passar deras unika situation. Vårdnadsbidraget är ett led i denna strävan. Vårdnadsbidraget är inte avsett att vara en ersättning som täcker inkomstbortfall för förvärvsarbete utan handlar om att ge föräldrar större valfrihet att organisera omsorgen om barnen . Vårdnadsbidraget, precis som föräldraförsäkringen, handlar om att möjliggöra föräldraledighet med barnet när det är litet. Detta motsäger inte ett aktivt deltagande på arbetsmarknaden. Möjligheten till arbete och egen försörjning är viktig för alla. Central är även möjligheten att kombinera familjeliv med arbetsliv, där valfriheten och inflytandet över barnomsorgsform är en naturlig del. Vårdnadsbidraget är inte behäftat med krav på en reducering av arbetstiden, vilket innebär att det kan underlätta möjligheterna att lägga det så kallade livspusslet. Det är av stort värde att den ekonomiska familjepolitiken utformas så att barnfamiljernas handlingsutrymme och möjligheter att själva påverka sin livssituation stärks. Vårdnadsbidraget är därför utformat så att det går att kombinera med arbete i valfri utsträckning. Regeringen vill förbättra förutsättningarna för ett aktivt och jämställt ansvar för föräldraskapet utan att ta ifrån familjerna deras självbestämmande. Vårdnadsbidraget ger föräldrar både kvinnor och män möjlighet att vara tillsammans med sina barn mer. Vårdnadsbidragets huvudsyfte är familjepolitiskt, inte att det ska stärka arbetslinjen även om det går att kombinera med arbete. Vårdnadsbidraget har dessutom en konstruktion som innebär att det inte kan utges om en rad andra ersättningar till exempel föräldrapenning, arbetslöshetsersättning, aktivitetsstöd, sjukersättning eller etableringsersättning lämnas till någon i hushållet. Detta innebär att vårdnadsbidraget vanligtvis inte utges till de flesta av de hushållsgrupper som står långt från arbetsmarknaden. En framgångsrik integrationspolitik är därutöver inte avhängig av vårdnadsbidragets existens. Ett av målen för regeringens jämställdhetspolitiska arbete är en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet, vilket bland annat främjas av jämställdhetsbonusen. Regeringen arbetar också för att främja ett jämställt arbetsliv och har tillsatt en delegation som ska lämna förslag om insatser som kan främja jämställdhet i arbetslivet och minska lönegapet mellan kvinnor och män. Min bedömning är att regeringens samlade arbete för att främja arbetslinjen samt regeringens åtgärder på det integrations- och arbetsmarknadspolitiska området kommer att bidra till ökad integration för såväl barn som föräldrar med utländsk bakgrund. 50 (S): Jag vill tacka socialministern för svaret på min interpellation som ursprungligen var ställd till , ansvarig för jämställdhetsfrågor. Men man får ha respekt för regeringens inbördes fördelning av interpellationer. Min interpellation hade en annan inriktning och utgångspunkt när det gäller vårdnadsbidraget än det svarat om. Det handlar här nämligen om de drömmar och förhoppningar som ni borgerliga i opposition ingav många människor i vårt land inte minst dem som levde i områden som döptes till utanförskapsområden, långt från arbetsmarknaden i det som av den borgerliga oppositionen beskrevs som massarbetslöshetens land. med en moderatdominerad regering konstaterar jag att arbetslösheten är högre och att det så kallade utanförskapet är lika stort. Med intresse har jag läst en redovisning som avlämnats av och som rör sysselsättning för invandrare en rapport om arbetsmarknadsintegration. Där pekar man på att möjligheterna för invandrade, för dem som lever i så kallade utsatta områden, att ta sig in på arbetsmarknaden inte har ökat. I stället har det blivit svårare. Man pekar särskilt på att den grupp som mer och mer stängs ute är de kvinnor som kommer till vårt land och som har barn eller som strax är i barnafödande. Du har ännu inte erövrat någon utbildning. Du har inte kommit in i det svenska samhället på det sätt som du skulle vilja och som skulle kunna göra dig mycket mer anställningsbar och kunna ge dig förutsättningar att bland oss andra leva ett liv i självförsörjning. Utestängningseffekten är dubbel därför att vårdnadsbidraget som jag länge skulle kunna argumentera om utifrån att det inte leder till jämlikhet utan till separation mellan könen förvärrar för invandrade kvinnor. Deras barn förvägras möjligheten att komma till förskolan och att där knyta språkliga och sociala kontakter med andra barn. Den utestängningen förstärker kvinnornas utestängning när de är hemma med barnen och förvägras tillträde till utbildning och arbetsmarknad. Jag vill därför be dig, , att svara på det som frågeställningen i min interpellation gäller. Har du läst rapporten om sysselsättning för invandrare? Har du tagit intryck av forskarnas resonemang särskilt när det gäller kvinnors utestängning? Väldigt tydligt tar man upp aspekten på vårdnadsbidraget som försvårande. Vilken är din kommentar till detta? 51 FINN (M): Jag får tacka interpellanten för interpellationen. Definitivt vill jag tacka socialministern för ett uttömmande och bra svar på en viktig fråga om vårdnadsbidragets struktur och värde för samhället i stort. Egentligen skulle jag lite grann vilja fylla på där frågan ställs på sin spets. Vårdnadsbidraget är, som jag ser det, en valfrihetsmöjlighet för den som vill utnyttja det. Det är ganska traditionellt att socialdemokrater är emot valfrihet. Som tydligast blir det när man tittar på en sådan här rapport och läser den med just de glasögonen. Det är klart att man mycket väl kan föreställa sig att invandrade kvinnor och män tycker att det känns angeläget att utnyttja en sådan valfrihetsreform som vårdnadsbidraget innebär. På det sättet är det ingen skillnad om man tittar på en grupp i förhållande till en annan grupp. I den som det hänvisas till tar man fasta på ett antal olika punkter. Där finns det många förslag att gå vidare med på områden där man skulle kunna problematisera kring eventuellt negativa effekter avseende just arbetsmarknadsintegration. När det gäller vårdnadsbidraget står det väldigt tydligt att i syfte att öka arbetsutbudet och för att invandrade barn ska delta i förskoleverksamheten kan vårdnadsbidraget, kan man se, ha negativa effekter. Men jag tolkar inte den här som imperativ, det vill säga som tydligt hänvisande till att allt detta måste genomföras. Här handlar det om mycket större frågor, om frågor av en mycket vidare natur. Till exempel gäller det valfriheten för föräldrar detta framför social ingenjörskonst från klåfingriga politiker som bestämmer hur varje liten familj i varje stycke konformistiskt ska hamna i en form av barnomsorg i förhållande till en annan. Som tydligast blir det då man tar just en sådan här rapport till intäkt för att inte se alla de andra stora värdena i många av de goda reformer som regeringen genomför på valfrihetens område. Jag skulle kunna sammanfatta mitt inlägg med att egentligen trycka på den stora skillnaden här. Å ena sidan handlar det om att ta fram underlag som, likt den här , har många goda ingångspunkter för regeringen när det gäller att bygga vidare på sina förslag till förmån för en arbetsmarknadsintegration. Sist och slutligen handlar det å andra sidan också om hur vi ser på andra, mer allmängiltiga politiska värden till exempel friheten att själv få välja. Ett utredningsunderlag som syftar till en arbetsmarknadsintegration löser inte nödvändigtvis helt okomplicerat ut det här problemet för alla andra som faktiskt vill välja. Jag är alltså tacksam för det långa och utförliga svar som ministern avgivit på interpellationen och som förtydligar för oss värdet bland annat av vårdnadsbidraget. 52 Socialminister (KD): Den här handlar väldigt mycket om hinder som rör situationen för till kommande personer, om vad som utgör hinder för dessa människors möjligheter att komma in på arbetsmarknaden. Det är klart att det är en lång rad olika saker som rapportförfattarna pekar på. Bland annat gäller det validering av utbildning och yrkeserfarenhet bland personer som kommer från andra länder och som har med sig kunskap i bagaget. Man diskuterar frågan om de statliga etableringsinsatserna och för resonemang om huruvida de skulle kunna utvidgas till att gälla fler av de personer som kommer till vårt land.