prot · GY0960 · 2011-02-16 00:00:00 — Det är inte fråga om fri konkurrens. Vi får gå tillbaka till historieböckerna. Arbetet med en reglerad jordbrukspolitik genomfördes för att mätta munnar efter . Det fanns ingenstans att bo och det fanns ingen mat för dagen. Detta är inget system som jag tror någon ledamot här i kammaren harangerar, eftersträvar eller ens vill ha. Det var i den tidens anda man såg till att reglera jordbruket. gick in i samarbetet i och med EU-medlemskapet. Då hade vi avreglerat jordbruket. Jag minns det väl. per ko fanns i stöd från svenska staten. Inte en spänn mer! Vi gick in i ett samarbete som handlade om en helt annan historia än vi hade som inte var sönderbombade. Du får gärna svara på om du tycker att vi verkligen skulle ha varit med i det arbetet. Jag tror inte att Socialdemokraterna tycker så. 123 (S) replik: Jag tänker inte gå in på några detaljer vad gäller jordbrukspolitiken. Det är inte detaljerna det handlar om i det här perspektivet. För övrigt är vi eniga i om att få bort subventionerna i jordbrukspolitiken. Det är en process. Jag saknar i svaren på mina frågor till kopplingen till klimatarbetet och omställningen till ett grönare . Om vi ska bli fossilfria , hur kan det komma sig, kopplat till varor, tjänster och kapital, att det inte finns med någonting om det i majoritetstexten som vi om ska rösta om? Ytterligare en fråga av intresse för kan vara hur det kan komma sig att det helt saknas texter i majoritetens förslag om fackliga rättigheter. 124 (C) replik: I regeringens faktapromemoria framgår följande: Till dessa hör bland annat hållbar tillväxt, utvecklingen av en digital inre marknad, ett gemensamt europeiskt patentsystem, ett sammanhängande och effektivt transportsystem, regelförenkling bland annat när det gäller offentlig upphandling, tjänstesektorns viktiga roll, ett starkt konsumentfokus samt standardisering. Varje punkt jag läste upp har bäring på klimatarbetet och en grön utveckling. Den svenska hållningen är att bidra . Det finns alldeles utomordentligt väl uttalat i klimatarbetet. Jag känner inte någon misstro alls. Jag tycker inte heller att Socialdemokraterna ska känna så. Det här är fundamenta i arbetet. Det är mycket som kan föras in. åberopade ett antal punkter som jag rent spontant kan känna borde ha förts in. Jag tror att var och en av punkterna är avvägda utifrån de tre punkter som arbetet inleds med. Jag kan beklaga med utgångspunkt i upphandlingssystemet att är en dubbel förlorare i fråga om det inhemska jordbruket. Vi flaggar ut vår livsmedelspolitik och livsmedelsproduktion därför att vi gör rätt. Det ligger på oss att i materialet, vilket vi har gjort, tala om att vi vill motverka protektionism och arbeta för att andra länder ska ta efter så att de kan bli bättre på upphandling. Det ligger också i den gröna utvecklingen. Ett bra arbete har gjorts här, men det är inte färdigt. Detta är inget slutdokument. var också inne på att det är viktigt att vi ständigt är på hugget och håller oss framme. Arbetet handlar om att stärka de små och medelstora företagens tillgång till en konkurrenskraftig inre marknad. Det här är ett bra dokument för det ändamålet. 125 (V) replik: Jag tackar också för anförande. Så fort det blir knepigheter i frågor om fiskeripolitik och jordbrukspolitik hänvisar du till att detta sker parallellt i andra förhandlingar och att frågorna kommer att lösas på något sätt. Det var underförstått positivt. Men arbetet med dessa 50 meddelanden och frågor, till exempel patentfrågan och standardiseringsfrågan, bedrivs också parallellt. Det kan inte vara så att bara vissa saker lyfts fram. Det här är att fly undan problemen med till exempel fiskeriavtalet där den svenska hållningen har varit svag. Det har också drabbat och befolkningen på ett negativt sätt. Men jag tänkte inte ta upp dessa frågor . Det står i kommissionens text att det här handlar om att återfå förtroendet för vår sociala marknadsekonomi som ekonomisk modell genom att återge de europeiska medborgarna en central roll på marknaden. Där handlar det bland annat om de fackliga rättigheterna. Det var ju ett av era tydliga budskap inför valet att den svenska arbetsmodellen och de fackliga rättigheterna är viktiga och ska bevaras. I det sammanhanget säger du att det är de fyra friheterna som är grunden för hela EU:s inre marknad. Det stämmer så är det. Det är det som också hänvisar till i samtliga sina fyra rättsfall när det gäller arbetstagarnas rättigheter, och där man i alla fallen har dömt mot arbetstagarna. Rüffertdomen var ett tydligt exempel och Lavaldomen, Vaxholmsdomen, ett annat. Hur bedriver ni arbetet för att stärka de arbetstagarnas fackliga rättigheter? 126 (C) replik: Tack, , för dina frågor! Jag vill bara återkomma till jordbrukspolitiken, som EG hade en av de första grundläggande överenskommelserna om. Som jag sade till tror jag att det vore en otjänst att från svensk sida ha för hög svansföring i detta dokument. Det har vi annars i förhandlingar statsministern, landsbygdsministern med flera har det. Det är min övertygelse att det inte ska ingå här. Man kan självklart ha olika åsikter om detta. Man kan ha olika åsikter om fisket också. Men den tidigare socialdemokratiska regeringen valde att inte förhandla om fisket, och vi såg ju resultatet av det. Det var inte fruktbart. När det kom till andra frågor och ministrarna skulle samtala var dörren stängd, och den svenske ministern fick gå ut och dricka kaffe. Med en sådan politik, där distanserar sig och inte är med och förhandlar, får vi ingenting i nästa fråga. Den politiken har vi lämnat, och har vi en annan politik där vi förhandlar. Vi kanske har sänkta kvoter för torsk i vissa lägen och kanske för höga i andra lägen, men vi är med vid förhandlingsbordet vilket ger möjlighet att i nästa fråga vara förhandlingsduglig. Att inte vara förhandlingsduglig är ungefär som att försöka sälja en häst. Jag vet inte om har gjort det . Om hästen inte går ordentligt utan haltar och inte är fin i munnen går det inte att sälja den. Jämförelsen kanske också haltar. Men om man ska sälja en häst i EU får man ha bra på fötterna, och det är ingen nackdel att landsbygdsministern är hästägare. 127 (V) replik: Jag håller nog med där haltar det betänkligt. sade ingenting om de fackliga rättigheterna utan undvek noggrant att prata om det som var min huvudfråga. Jag ska läsa upp vad skriver i Rüffertdomen, som kom för inte så länge sedan: Domstolen ser det som oförenligt med den fria rörligheten för tjänster inom EU att det finns nationella regler som tvingar ett gästande företag att tillämpa löner i ett icke-allmängiltigt förklarat kollektivavtal när det finns ett allmängiltigt kollektivavtal med längre minimilön. Det är social dumpning. Vi får ett förhållande på arbetsmarknaden och inom ett land där företagen inte lever under samma villkor. Det leder till press på lönerna nedåt, och det blir sämre arbetsmiljö. Det här är ett resultat av . Då vill jag fråga: På vilket sätt driver ni frågorna om de fackliga rättigheterna, den svenska modellen, vid förhandlingarna? Inte med ett ord tar ni upp den problematiken i ert utlåtande och i meddelandet om en inre marknadsakt. Det här är en viktig del för att stärka konsumenternas och arbetstagarnas rättigheter, som man säger i meddelandet att man ska göra. På vilket sätt? Hur ser ni på möjligheterna att bevara de fackliga rättigheterna och skydda arbetstagarnas möjligheter att vidta stridsåtgärder? 128 (C) replik: Jag undviker inte frågor, men som frågar får han svar. Han ställde flera frågor, och jag ska försöka svara på alla. Den han ställde sist ska han få svar på . Jag anser inte att politiken ska besluta om allt. Vi har en modell som fungerar. nämnde den själv: den svenska modellen. Låt den få fungera! Vi tycker att det är utomordentligt bra. Låt domstolarna utverka de beslut som de kommer fram till! Det är väl högst rimligt att var och en får möjlighet att bli bedömd i en domstol. Det är en rättighet som jag tycker att vi ska vara rädda om. Liksom på flera andra punkter här anser inte vi att allt behöver finnas med i dokumentet. Jämställdhet har efterfrågats av Socialdemokraterna tidigare. Ja, det kanske skulle ha funnits med en skrivning om det också, men rätten till en egen ekonomi kanske är den bästa jämställdhetsfråga som vi kan uppnå. Har vi företag som fungerar, som kan anställa och kan tjäna pengar får människor möjlighet till en bättre och egen stark ekonomi. Jag delar inte slutsats att det skulle bli en social dumpning, men det är väl inte helt förvånande. Det visar på skillnaderna mellan partierna, i detta fall , och Alliansen, och . 129 (SD): är ett i grunden EU-kritiskt parti. Vi säger nej till överstatlighet men ja till mellanstatligt samarbete. Detta hindrar givetvis inte oss sverigedemokrater att ha synpunkter, både positiva och negativa, på utlåtandet som sådant. Vi får komma ihåg att utlåtandet betonar att en av avsikterna med utlåtandet är, som följande skrivning lyder, att skapa debatt och öka offentligheten kring EU-arbetet. Det är onekligen ord att lägga på minnet, att skapa debatt och öka offentligheten. Skälet till utlåtandet är således inte att avge ett formellt yttrande till kommissionen. Utlåtandet ska ses som just ett utlåtande och ingenting annat. är ett land som är beroende av handel med omvärlden. Det kan och får vi aldrig bortse ifrån. Svensk välfärd är starkt förknippad med export och import. Så har det varit historiskt, och så kommer det i allt väsentligt att förbli inom en överskådlig framtid. Min fasta övertygelse är att minskad handel med omvärlden också innebär ett ekonomiskt stagnerande . Låt mig ta upp det positiva i utlåtandet, för det finns sådant. Här tas bland annat upp frågan om EU-patent, vilket i sanning är en mycket viktig fråga för många innovatörer och företag. Patentfrågorna kommer avsevärt att underlättas för svenska företag och uppfinnare som söker patent. I stället för att bekosta patentsökning i ett stort antal länder i kommer denna ansökning att kunna lämnas in till en gemensam myndighet. Patentkostnaderna kommer helt säkert att kunna minskas. Även handläggningstiden kommer förmodligen att kunna minskas avsevärt. Eventuellt patentintrång kommer förhoppningsvis att kunna hanteras utifrån en gemensam utgångspunkt. Innovatörer och företag i har och har haft en gemensam patentmyndighet och har således haft tillgång till en mycket stor marknad på ett helt annat sätt än motsvarande företag och innovatörer i . Det försprånget kan nu förhoppningsvis minskas. I samma positiva kategori kan införlivas regelförenklingsarbetet, som givetvis måste påskyndas på alla fronter. Regelförenklingsarbetet för små och medelstora företag kan inte nog betonas. De administrativa bördorna kan utan tvekan minskas och därmed vara av avgörande betydelse för företagens tillväxt och vilja att anställa fler i den direkta produktionen. Detta arbete måste även föras på nationell nivå utifrån de enskilda ländernas villkor. Som så behöver det ena inte utesluta det andra. Ytterligare en angelägen punkt är att utveckla standardiseringsarbetet. Det arbetet måste ske med fortsatt full kraft och fokus på de mest väsentliga områdena. Det finns skrivningar i utlåtandet som förvisso är betydligt mer tveksamma. Jag syftar då på skrivningarna angående de investeringar som krävs för att möjliggöra en energihandel över gränserna. Om detta fullföljs kan man onekligen fundera över vilka konsekvenser det får för de svenska energikonsumenterna. Vidare uttrycks en vilja att EU:s rättsakter ska införlivas på ett korrekt sätt. En införlivning strider givetvis mot grundsyn angående överstatlighet. Jag vill betona att man i utskottets utlåtande inte tar ställning i detalj till de enskilda förslagen, men vi sverigedemokrater kommer nogsamt att följa utvecklingen. När och framför allt om de enskilda förslagen konkretiseras i form av skarpa förslag finns det all anledning för oss att återkomma. Mot bakgrund av det sagda ämnar vi avstå i den kommande voteringen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §.) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 10 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde AU4 Borttagande av kravet på samtycke för behandling av vissa personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten Punkt 1 (Avslag på förslaget till ändring i Arbetsförmedlingens registerlag) 1. utskottet 2. res. 1 (MP, V) Votering: 277 för utskottet 35 för res. 1 37 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 101 M, 19 FP, 18 C, 19 SD, 18 KD För res. 1: 17 MP, 18 V Frånvarande: 10 S, 6 M, 8 MP, 5 FP, 5 C, 1 SD, 1 V, 1 KD Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 3 (Konsekvensanalys m.m.) 1. utskottet 2. res. 2 (S) Votering: 192 för utskottet 103 för res. 2 19 avstod 35 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 M, 17 MP, 19 FP, 18 C, 19 SD, 18 KD För res. 2: 103 S Avstod: 1 MP, 18 V Frånvarande:9 S, 6 M, 7 MP, 5 FP, 5 C, 1 SD, 1 V, 1 KD NU10 På väg mot en inre marknadsakt 1. utskottet 2. utskottets förslag till beslut med godkännande av motiveringen i res. (S, MP, V) Votering: 158 för utskottet 139 för res. 17 avstod 35 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 M, 19 FP, 18 C, 2 SD, 18 KD För res. : 103 S, 18 MP, 18 V Avstod: 17 SD Frånvarande: 9 S, 6 M, 7 MP, 5 FP, 5 C, 1 SD, 1 V, 1 KD Utskottets utlåtande lades till handlingarna. 11 § Särskild utlänningskontroll Föredrogs justitieutskottets betänkande 2010/11:JuU13 Särskild utlänningskontroll (skr. 2010/11:39). 130 (SD): Detta är en redogörelse för lagen om särskild utlänningskontroll och hur tillämpningen skett . Med anledning av denna skrivelse har vi i SD väckt en motion om en översyn av lagen om särskild utlänningskontroll. Lagen är tillämplig på personer som anses vara ett hot mot rikets säkerhet eller kan befaras begå eller medverka till terroristbrott. Det handlar alltså om att ge skydd mot väldigt farliga personer som utgör ett hot mot andra människors liv. Dessa frågor har som bekant aktualiserats av terrordådet i men är i övrigt också relevanta, inte minst med tanke på de personer som är här i men åker på terroristläger och dylik träning utomlands. I skrivelsen står det dock under aktuella ändringar: Ändringarna innebär bl.a. en skärpning i kraven för att någon ska kunna utvisas med stöd av lagen. Man vill alltså göra det svårare att utvisa de här personerna, som utgör en sådan fara för rikets och människors säkerhet. Det menar vi är helt orimligt. Har vi personer som är farliga för rikets säkerhet, som kan begå terroristbrott eller medverka till terroristbrott bör det självfallet vara regel snarare än undantag att de utvisas. Varför ska vi skydda sådana personer? Varför inte skydda våra egna medborgare i stället? Vi vill göra det till huvudregel att man ska utvisa personer i enlighet med den här lagen. Det ska inte vara en fråga om att man kan utvisa dem, utan det ska vara en fråga om att man bör utvisa dem. Återigen: Det finns ingen anledning att skydda personer som är klassade på det här sättet, över huvud taget. I skrivelsen står det också: Om ett utvisningsbeslut inte kan verkställas ska den beslutande myndigheten förordna att verkställigheten ska skjutas upp eller bevilja personen ett tidsbegränsat uppehållstillstånd. Det finns utrymme i lagen för att en utvisningsdömd person kan tas i förvar. Men det är återigen en för svag skrivning. Det handlar om att de kan tas i förvar. När någon väl har blivit dömd till utvisning i enlighet med den här lagen är det bevisligen så att den personen utgör en fara för det här landet. Då ska det inte vara en fråga om att personen kan tas i förvar utan om att personen ska tas i förvar. Det kan inte finnas någon rim och reson i att låta någon person som förbereder eller misstänks förbereda ett terroristbrott eller är delaktig i ett terroristbrott gå fri på och torg. Det bör vara den naturliga gången att de tas i förvar. Varför ska de få vistas fritt i vårt land? Det ska de självfallet inte. När beslut är taget om att den här personen av säkerhetsskäl inte ska vara i , alltså utvisning, ska den personen inte heller få vistas fritt här utan frihetsberövas. Detta har vi alltså motionerat om. Jag yrkar därmed bifall till vår reservation i ärendet. 131 (M): har det funnits särskilda regler i med syfte att bekämpa internationell terrorism. Dessa regler gör det till exempel möjligt att hindra terrorister från att komma in eller att stanna kvar i . lämnar regeringen en skrivelse till som en del i den parlamentariska kontrollen av lagen om särskild utlänningskontroll. I årets skrivelse berörs, förutom tillämpningen av lagen , även de ändringar i lagen som genomfördes . Vidare redogör regeringen för utvecklingen av den internationella terrorismen och för medverkan i det internationella arbetet mot terrorism. som skrivelsen berör behövde lagen inte tillämpas en enda gång. anses trots det fruktansvärda dådet vara ett tryggt land. I årets skrivelse redogör regeringen för de lagändringar som antagits i och med att antog propositionen Genomförande av skyddsgrundsdirektivet och asylprocedurdirektivet. Dessa innebär bland annat att flertalet ärenden med säkerhetsaspekter ska kunna prövas av domstol på motsvarande sätt som andra utlänningsärenden. Dessa säkerhetsärenden handläggs enligt utlänningslagen. Särskilt kvalificerade ärenden handläggs däremot enligt lagen om särskild utlänningskontroll. beslut i dessa ärenden överklagas till regeringen. Ändringarna i det här innebär bland annat en skärpning i kraven för att någon ska kunna utvisas med stöd av lagen om särskild utlänningskontroll. Förutom ändringar i lagen om särskild utlänningskontroll har även en ändring gjorts i lagen om straff för terroristbrott. Ändringen, som trädde i kraft , innebär att straffmaximum för det tidsbestämda straffet höjts från 10 till fängelse. Det är en mycket tydlig markering av att terrorism är något vi inte accepterar. Regeringen redovisar även sin syn på utvecklingen av den internationella terrorismen. Det konstateras att det sammantagna terrorhotet mot har reviderats från lågt till förhöjt, det vill säga från 2 till 3 på en 5-gradig skala. Den förändrade hotbilden baseras på underrättelseinformation om förändrad aktivitet inom vissa miljöer i , aktiviteter som bedöms vara riktade mot . När det gäller det internationella arbetet för att motverka terrorism nämner regeringen bland annat propositionen Straffrättsliga åtgärder till förebyggande av terrorism som en åtgärd som kommer att stärka arbetet med att förebygga och bekämpa terrorism. Vidare trädde den nya lagen om straff för offentlig uppmaning, rekrytering och utbildning avseende terroristbrott och annan särskilt allvarlig brottslighet i kraft . Detta är ytterligare en väldigt tydlig markering av att terrorism är någonting vi inte accepterar i det här landet. Jag vill yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande. I finns nu en bred majoritet som ställer sig bakom regeringens skrivelse. har det med anledning av årets skrivelse väckts en motion från . skriver i motionen att lagen bör ändras när det gäller möjligheten att ta personer i förvar i väntan på att ett utvisningsbeslut ska kunna verkställas. Han anser att ett utvisningsbeslut som huvudregel ska medföra att personen i fråga tas i förvar till dess att beslutet kan verkställas. Möjligheten att ta personer i förvar finns i lagen . Om det inte bedöms vara nödvändigt finns en rad andra tvångsmedel att använda, till exempel anmälningsplikt hos polisen. Dessa åtgärder har fungerat mycket väl, och det finns inga skäl att ändra på detta. Jag tycker att det ska vara upp till de rättsvårdande myndigheterna och inte att avgöra vilka åtgärder som är nödvändiga i det enskilda fallet. Vidare vill även att man ska göra en översyn av lagen om särskild utlänningskontroll med syfte att göra det lättare att utvisa personer. föreslår, och jag citerar: Det bör bli lättare, och det bör bli huvudregel att utvisa personer i enlighet med denna lag. har ett starkt lagrum för att utvisa potentiellt farliga individer. Alliansen står upp för en aktiv bekämpning av terrorism. Att stå upp mot terrorism innebär dock att vi måste stå upp för de fundamentala principerna vad gäller rättssäkerhet och demokrati. Det argumenterar för är att minska möjligheterna för människor att få myndighetsbeslut överprövade i domstol. linje är enligt mig en mycket oroväckande linje. Vi ska aktivt bekämpa terrorism och hot mot rikets säkerhet, men vi ska göra det som vi står upp för grundläggande krav på rättssäkerhet. Utvisning är en mycket allvarlig åtgärd som måste hanteras med stor respekt. Kraven för utvisning måste därför vara mycket höga. Det är det enda sättet att bibehålla rättssäkerheten. Vi har genom de förändringar som gjorts tagit ytterligare steg för att öka rättssäkerheten för dessa individer. Avslutningsvis och med detta sagt kan man ställa sig frågan: Är det så att är beredda att inskränka rättssäkerheten för dessa individer? (Applåder) I anförandet instämde och (båda M) samt (FP). 132 (SD) replik: Det var bra att kom in på det här. I lagen står det att en utlänning får tas i förvar, även om det finns anledning att anta att utlänningen annars kommer att hålla sig undan eller bedriva brottslig verksamhet i . Man får alltså ta utlänningen i förvar; man bör inte eller skall inte enligt lagen som den ser ut . Detta är helt oacceptabelt. Alla som blir dömda enligt lagen om särskild utlänningskontroll är ju ett hot mot rikets säkerhet eller befaras hålla på med brottslig verksamhet, alltså terrorism, vilket innebär att när en person väl blir dömd till utvisning i det fallet så vet man att det här är ingen snäll person; det är en farlig person. Lagen är till för att sätta ramar för dem som dömer. Vår motion går ut på att göra de här skrivningarna skarpare, vilket innebär att utrymmet för domstolar eller de som tar besluten i det enskilda fallet att till exempel inte utvisa personer eller ta dem i förvar när de väl har blivit utvisade ska minska. När de väl har blivit utvisade så vet vi att det här är brottsliga personer som potentiellt kan orsaka en massa människors död. Då håller inte argumentet om rättssäkerhet. Det handlar inte om rättssäkerhet, för rättssäkerheten finns fortfarande. Det är bara det att vi ska ha en bättre kontroll på dem som är i vårt land. De är inte svenska medborgare, och de utgör ett allvarligt hot mot rikets säkerhet. Jag har svårt att förstå argumentation om att vi ska öka rättssäkerheten i stället för att öka säkerheten för svenska folket. 133 (M) replik: Jag vill börja med att säga att det är intressant att nu ska börja bestämma vilka hot vissa individer utgör för rikets säkerhet och framför allt avgöra vilka åtgärder som behövs för att kunna hålla dem borta från att göra något skadligt mot . Jag tycker att det är upp till dem som dömer och inte dig att göra den bedömningen. Vi har en lagstiftning som fungerar mycket väl. I de fall du nämner finns det åtgärder och tvångsmedel man kan ta till, till exempel anmälningsplikt hos polisen, som fungerar mycket väl för att hålla kontroll på de personer som kan utgöra ett hot mot rikets säkerhet. Jag tycker att dessa medel räcker. Jag vill ställa en fråga till , och det är precis samma fråga som jag ställde i slutet av mitt anförande: Är det nu så att är beredda att inskränka rättssäkerheten för dessa individer? Vad ger rätten att göra det? 134 (SD) replik: När det gäller frågan i början av inlägget, om det är upp till mig att avgöra hur straffen ska se ut, så står det redan i lagen vilka medel man har att tillgå för att ta fast de här personerna. Det finns som sagt var redan frihetsberövning, och det finns redan utvisning. I vår motion tar vi ställning till precis de åtgärder som redan finns. Vi vill bara göra dem skarpare.