prot · GY09109 · 2011-06-01 00:00:00 — Det är en stor glädje att ha tillfälle att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och därmed till propositionen och den motion som jag och har lämnat in. Det är mycket positivt att alla partier har samma åsikt. Av tidigare inlägg har jag hört att vi har samma sätt att se på frågeställningen det kulturhistoriska och det föreningsaktiva perspektivet samt turismperspektivet. Jag ska inte uppehålla mig vid frågan om behörigheten för lokförare. Det där är helt klart genom utskottets skrivning, som jag är mycket positiv till. Låt mig bara få göra ytterligare några kommentarer när det gäller register över järnvägsfordon. Jag är mycket positiv till utskottets tillkännagivande och ser det som nyanserat. Att det kommer att leda till en förändring är jag övertygad om. Jag vill ta upp två saker. Den ena punkten hade vi uppe i föregående debatt om propositionen då. Det gäller de säkerhetsmässiga bedömningarna. Det som karakteriserar museijärnvägar i är att de i huvudsak är fristående från spårsystem. Är de inte det kommer saken i ett annat läge. Men är de det och man räknar på och försöker undersöka vilka försäkringsmässiga risker som finns kan man använda sig av de formler som brukar använda när man försöker sätta ett pris på, beräkna kostnaden för, en risk. Den bedömning som vi gjort utifrån museijärnvägarnas organisation, MRO, är att använder man sig av metod kan de säkerhetsmässiga riskerna för samtliga museijärnvägar i åsättas en kostnad om . Det är en mycket liten summa. Den pekar på att riskerna är väldigt små. Men självklart anser jag att det är värdefullt att detta ytterligare en omgång kan bli belyst genom det utredningsarbete som regeringen och ska göra. Sedan gäller det frågan om hur det ser ut beträffande kostnaderna, de avgifter för fordonsregistreringen som är aktuella. Jag har bett några av föreningarna att lämna in lite uppgifter. Som ledamöterna av utskottet kanske erinrar sig lyfte jag i den föregående debatten fram att den intressanta jämförelsen här gäller trafikintäkter. Ingen har sagt att det ska ske en registrering när det är en uppställning av järnvägsfordon som inte används för trafikändamål ett statiskt museum. Det är när fordonen används som frågeställningen gäller. Om man ser detta på det sättet handlar det om trafikintäkterna. Jag har några exempel som jag vill göra utskottet uppmärksamt på. Våra museijärnvägar kan grovt sett indelas i tre grupper: stora, medelstora och mindre. Ett exempel är en stor järnväg som har intäkter på och där det är många fordon som registreras. Där får man räkna med att fordonsregisterkostnaden blir . Med mitt bristfälliga sätt det får jag, herr talman, erkänna att i huvudet räkna ut procenten får jag det till att det blir . Om det är en medelstor museijärnväg som har intäkter på och som har ett sextiotal aktiva fordon blir resultatet en avgift på . handlar det om . Jag har fått in uppgifter också från den järnvägen. Jag delar åsikt om hur fin den är. Det är en liten järnväg. Man har bara åtta fordon. Man ska betala , kanske inget större belopp. Men sett till att man har trafikintäkter på bara ska man ta av sina intäkter i fråga om den här kostnaden. Jag vill fästa uppmärksamheten på de här siffrorna och hoppas att det då framstår som ganska rimligt att resultatet av beredningsarbetet, som är tydligt formulerat i utskottets betänkande, är att regeringen ska komma till med förslag om hur undantag för bland annat järnvägar med historiska ändamål eller turismändamål lämpligen kan regleras. , herr talman och ärade utskott, säger jag att jag är tacksam för och glad över det sätt på vilket utskottet bemött den problematik som jag och min medmotionär lyft fram. I detta anförande instämde , och (alla S). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) 7 § Tredje inremarknadspaketet för el och naturgas m.m. Föredrogs näringsutskottets betänkande 2010/11:NU21 Tredje inremarknadspaketet för el och naturgas m.m. (prop. 2010/11:70). 7 (S): Vi ska nu debattera betänkande 21 som handlar om regeringens proposition Tredje inremarknadspaketet för el och naturgas samt ett antal motioner från den allmänna motionstiden bland annat om elmarknadens funktion. Låt mig inledningsvis konstatera att jag självfallet står bakom samtliga socialdemokratiska reservationer i betänkandet. Men för tids vinnande nöjer jag mig med att yrka bifall till reservationerna 2 och 3. När vi diskuterar det här betänkandet är utgångspunkten för oss socialdemokrater vikten av att få till stånd en fungerande elmarknad. Om vi ska lyckas med det på europeisk nivå, vilket de EU-författningar som är den bakomliggande orsaken till regeringens proposition handlar om, gäller det att börja i . De socialdemokratiska motioner från den allmänna motionstiden som behandlas i detta betänkande är ett uttryck för en del av de brister vi ser när det gäller den svenska elmarknaden. Säker tillgång till el samt tydliga och transparenta spelregler för marknadens aktörer och förutsägbara villkor krävs för att såväl företag som enskilda konsumenter ska kunna känna tillit och tilltro till att vi har en fungerande elmarknad. För visst är det väl så att för att definieras som en marknad ska marknaden fungera inte bara för producenter, nätägare och elhandelsföretag utan också för konsumenterna en marknad där man som konsument kan göra kloka och rationella val och påverka sin situation. Det är vår uppfattning att en hel del återstår att göra i på det här området. De senaste vintrarnas prisfluktuationer har ökat osäkerheten kring och misstänksamheten mot hur den svenska elmarknaden, om den nu finns, fungerar eller inte fungerar. När människor i inte känner förtroende för en så viktig och grundläggande samhällsfunktion som tillgången till el på rimliga, begripliga och förutsägbara villkor har vi alla ett problem. I detta sammanhang är frågorna om elnäten centrala. Det handlar om det svenska stamnätet, ägt av . Det handlar om regionnät, i huvudsak ägda av någon av de tre stora aktörerna Eon, Fortum och . Det handlar också om lokalnäten, där det finns ca 170 små och medelstora samt några stora elnätsbolag. Centralt i hela distributionssystemet är stamnätet. Intäktsramen för och därmed för stamnätet i fastställs av regeringen. Den centrala betydelsen understryks ytterligare av det faktum att det är som fastställer investeringsbudgeten för . Regeringens proposition föreslår i detta avseende att ansvaret för att fastställa intäktsramen ska övertas av . Som stöd för detta åberopar man sin tolkning av EU-direktivet. Vi socialdemokrater avvisar detta förslag, delvis med den motivering som har i sitt remissvar, nämligen att ett sådant förfarande skulle ge myndigheten överprövningsrätt av regeringens avkastningskrav på . Främst avvisar vi dock kravet av det skälet att vi anser att hela roll och uppgift bör bli föremål för den genomgripande översynen, inte minst i den del som handlar om hur nätföretagens anläggningstillgångar ska värderas. Vår tolkning och bedömning är att ansvaret för att fastställa Svenska kraftnäts intäktsram kan och ska ligga hos regeringen även i fortsättningen. Det finns i en bred samstämmighet om nödvändigheten av att öka produktionen av förnybar energi. För att lyckas med det behövs alla insatser som bidrar och som leder fram till en sådan utveckling. Förbättrade möjligheter och förutsättningar för småskalig elproduktion är ett viktigt sådant bidrag. Då behöver vi underlätta för människor med exempelvis vind- och solel som produceras i småskaliga anläggningar att bidra till den ökade produktionen. För att kunna göra detta möjligt behövs en rad åtgärder. En av de viktigaste åtgärderna handlar om rätten för alla mindre elleverantörer till nettomätning av el. Dessutom krävs att tiden för kvittning mellan konsumtion och produktion förlängs till kvartalsvis. För att uppnå önskad effekt på detta område och stimulera utvecklingen ytterligare anser vi att man bör pröva effekterna av ett så kallat fastprissystem. Därför yrkar jag bifall till den gemensamma reservationen från Socialdemokraterna, . Som jag redan har nämnt finns det ute bland människor i vårt land, såväl privatpersoner som företag, en stark skepsis till hur och om elmarknaden i fungerar. När jag besöker företag och fackliga organisationer på min hemmaplan är energifrågan en fråga som alltid kommer upp. På samma sätt är det när man träffar enskilda människor eller olika grupper av väljare i andra sammanhang. Det handlar om priset, självklart, men lika ofta handlar det om hur systemet fungerar alternativt inte fungerar. Det faktum att det saknas tilltro till systemet och om det fungerar är naturligtvis oroväckande, och jag tror att det finns en rad samverkande faktorer som medverkar till och leder till denna bristande tilltro. Jag vill peka på några. Det finns ägarkonstellationer där vissa aktörer uppträder som såväl elproducenter som nätägare och elhandelsföretag. Detta underlättar naturligtvis inte för konsumenterna att se hur denna marknad fungerar. Det finns också ägarkonstellationer på producentsidan med korsvist ägande och ägande av flera samverkande produktionsslag som gör det än mer komplicerat, svåröverskådligt och mindre transparent. Att allt detta sker som merparten av dessa aktörer redovisar mycket stora vinster i sina företag lägger naturligtvis grunden för en berättigad skepsis till den svenska elmarknaden. När sedan den myndighet som har till uppgift att bevaka att marknaden fungerar, alltså , inte upplevs på ett tydligt sätt kunna klara sitt uppdrag har vi naturligtvis problem. vill vi inte skjuta på pianisten. Det är därför vi föreslår en genomgripande översyn av roll och uppgift. En väl fungerande elmarknad är av stor betydelse för . Det gäller såväl för den elintensiva industrin som för övriga företag, och det gäller för hushåll och villaägare. Det är därför vi anser att det krävs en ordentlig översyn av hur myndigheten valt att tolka sitt uppdrag och sin roll som har gått. Denna översyn måste också se över den modell för prissättning av elnäten som myndigheten nu arbetar efter. Det är en modell som väckt stark kritik från bland annat och en rad konsumentföreträdare. Kort sagt: behöver en fungerande elmarknad! Därför, herr talman, yrkar jag bifall till reservation 3. 8 (MP): Det har blivit alltmer uppenbart att håller på att bli omsprunget i energiomställningen. Det beror bland annat på brister i möjligheten för privatpersoner att producera sin egen el. har tillsammans med Socialdemokraterna och i reservation 2 en rad förslag som gör det lättare för privatpersoner att producera egen el. Vi föreslår rätt till nettodebitering, timmätning, att fastpris införs samt att vi ska undersöka möjligheten att låta elnätsavgifterna bli en del av det rörliga elpriset. har tidigare debatterat dessa frågor, som rör människors möjlighet att producera egen el. Det som har hänt är att det blivit än tydligare att det är de länder som skapar möjligheter för egen el som ligger före i energiomställningen. I är det över två miljoner människor som äger sin egen elproduktion. I ökar antalet mycket långsamt, och ännu svårare blev det efter regeringens införande av en uttagsskatt på kooperativt ägd vindkraft. Att förbättra möjligheterna för egen el är ett viktigt steg i att utöka den förnybara energin i det här landet. Genom att göra det enklare och lönsammare för småskalig elproduktion frigör man kapital och kreativitet hos ett stort antal hushåll för att snabbt bygga ut förnybar elproduktion. Därigenom minskar beroendet av icke förnybar elproduktion som kärnkraft, som de stora elbolagens dominerande ställning på elmarknaden försvagas. Privatpersoner har mycket små möjligheter att agera på höga elpriser. En utvecklad politik för egen el skulle göra det mycket lättare för människor att hantera höga elpriser. Egen produktion av el uppmärksammar även hushållen på vilka konsekvenser produktion och konsumtion av el får och uppmuntrar därmed till hushållning av el. Vi föreslår att elnätsavgifterna bakas in i elpriset för att ge ett ökat incitament till energieffektivisering. har stor potential för småskalig elproduktion. Särskilt vindkraft och solenergi lämpar sig väl för decentraliserad produktion. För att ge förutsättningar för egen el krävs ett antal regelförenklingar. Nettodebitering innebär att den småskaliga elproducenten får kvitta den överskottsel som levereras ut i elnätet vid hög elproduktion mot den el som köps in när den egna produktionen är låg. Små elproducenter får alltså sälja el till nätet till samma pris som de betalar för sin elförbrukning. Den största fördelen för elproducenten är att man då kan använda elnätet som ett energilager och därigenom jämna ut variationer i sin egen elproduktion. En lag om nettomätning ger alltså småskaliga producenter laglig rätt att kräva nettomätning av det lokala elnätsföretaget. erbjuds nettomätning av vissa elnätsbolag i , medan andra bolag valt att inte ge någon ersättning alls för den el som levereras ut på nätet från små anläggningar. De får eller tar alltså elen gratis. Som elabonnent ska man inte behöva vara beroende av de lokala elnätsbolagens goda vilja. Det borde därför vara självklart med en lagstiftning som ger alla mindre elproducenter rätt till nettomätning oavsett vilken nätoperatör man råkar vara ansluten till. Ett fastprissystem innebär att leverantören får en fast ersättning för den förnybara el som levereras från små vindkrafts- och solcellsanläggningar en ersättning som är något högre än den vanliga. I de länder som lyckats allra bäst med att tillföra småskalig förnybar el till nätet, som och , har man använt just sådana fastprissystem. De tyska hushållen kan då snabbt räkna hem de investeringar de har gjort i sin elproduktionsanläggning. har genom systemet blivit världsledande både på el från vindkraft och från solceller. På köpet har man fått en framgångsrik ny industri för produktion av vind- och solcellsanläggningar som har skapat 150 000 arbetstillfällen. Regeringen har tidigare argumenterat för att ett fastprissystem inte är möjligt i eftersom vi i har valt ett system med elcertifikat. I betänkandet framgår dock att ett flertal länder har kombinerat de båda systemen eftersom de kompletterar varandra. har i sin rapport om nettodebitering fastslagit att elcertifikatssystemet är utformat på ett sätt som gör det svårt för elanvändare med egen småskalig elproduktion att tillgodogöra sig systemet. Det finns därför goda skäl att se över ett fastprissystem som ett komplement till dagens system. Om likt många andra länder vill skapa förutsättningar för småskalig egenproducerad el krävs en politisk inriktning. Regeringen har agerat mycket passivt i frågan. Som svar på motionerna om egen el är regeringens enda respons att man avvaktar en proposition som enligt betänkandet skulle ha presenterats . Det vore bra om vi i dagens debatt kan få besked om varför frågan dröjer och vad regeringspartiernas ståndpunkt är kring de konkreta förslagen för att underlätta för egen el. Fördröjningen i frågan om egen el leder till att tappar tid i omställningen. Det är vi inte har. Jag yrkar bifall till reservation 2. 9 (V): Ofta när man debatterar klimat- och energifrågor blir det på en nivå som är långt ifrån medborgarna. I synnerhet energisystem är ju komplexa och drivs av stora företag, ibland privatägda och ibland ägda av stat, kommun eller landsting. Jag tror att vanliga människor inte känner sig särskilt delaktiga i energiproduktionen. Jag tror att det går att ändra på det här och att det är otroligt viktigt att vi kan engagera så många människor som möjligt i energiomställningen i , för vi är alla mer eller mindre överens om att vi måste lämna den fossilburna energin bakom oss. Och vad kan då vara viktigare än att just engagera människor? Ja, lite mer än att man bara ska gå och rösta . Ett sätt att göra det är att låta människor som kanske bor i en villa eller en lägenhet få producera sin egen el. När jag besökte och träffade människor som bor i ett bostadsområde där berättade de att de vill sätta upp solceller och solpaneler på sina balkonger och på sina tak där de bor, och fastighetsägaren i området där de bor är också väldigt positivt inställd till det. Men de sade: Det är ingen vits att vi gör det här, för det fungerar inte ifall vi sedan vill leverera ut elen på elnätet. Det är det här som kallas för nettodebitering och att man ska kunna producera sin egen el. Den här frågan har vi diskuterat nu i , och vi ser att andra länder ligger långt före . nämndes här tidigare. Jag kan också nämna och , som har kommit mycket längre i produktionen av egen el från hushåll eller små producenter. tillsatte den borgerliga regeringen en utredning om bland annat det här. KTH-professorn fick till uppgift att titta på energisystemet och bland annat på frågan om hur man ska kunna underlätta för hushåll och småföretagare att producera sin egen el. kom fram med ett förslag året efter, 2008, som handlar om att man ska ha timvis mätning och att man ska ha en avstämning jag tror att han pratar om att den ska vara . Det är precis det som vi rödgröna nu föreslår i vår reservation nr 2. Vi vill ha en nettodebitering, vi vill ha timvis mätning och vi vill ha en avstämning, eller kvartalsvis kan man diskutera. Men det viktiga är att vi måste ta fram ett enkelt, billigt och kostnadseffektivt system för hushåll och småföretag att producera sin egen el. Vad säger då regeringen? Ja, när de fick förslaget från tittade de på det. Sedan har han konstaterat att det verkar som att regeringen inte förstår vad han har lagt fram för förslag. Enligt betänkandet som vi diskuterar nu ska det komma en proposition från , men vi vet inte när. Om någon här från den borgerliga sidan vet när den kommer, berätta det gärna för oss. Om ni vet någonting om innehållet, berätta gärna också det för oss. Det känns som att regeringen bara avvaktar och inte törs ta klivet fullt ut, och jag förstår inte varför. Jag vill att vi i , precis som flera andra länder, ska kunna involvera folket så att de också blir bärare av den stora energiomställningen som vi står inför. Därför yrkar jag bifall till reservation nr 2. Jag tycker också att det är viktigt att vi i den stora energiomställningen ser till att vi inte bara gynnar förnybar energi som redan finns inom elcertifikatssystemet. Det rullar på hyfsat, kan jag säga. Men hur är det med till exempel solenergin? Den står ju och stampar i , medan den växer otroligt fort i andra länder. Av all ny elinstallation i EU-länderna står faktiskt solelen för . Det är otroligt mycket. bidrar inte till det, för i händer ingenting. Vad vi i och vi rödgröna vill ha är ett planeringsmål för solenergi. Vi vill också att man ska pröva ifall man kan ha ett fastprissystem, så att man har ett fast pris för el som levereras från ett visst teknikslag. Och det skulle kunna vara solelen, för annars kommer den inte att bryta in på elcertifikatsmarknaden. I samband med det här tycker jag att det är extremt olyckligt att regeringen skriver i budgeten att man avvecklar det direkta stödet för solenergin. Det är ju helt fel. sade tidigare i en interpellationsdebatt att solenergin nu är så konkurrenskraftig att den kan stå på egna ben. Men den står ju inte på egna ben i . Jämfört med andra länder står vi fortfarande och stampar, så det finns fortfarande väldigt mycket som bör göras. 10 (M): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag till beslut och avslag på motionerna. Energifrågorna i och i EU är alltid högaktuella. , med kontroversiella energibeslut, diskuteras energiframtid intensivt. Vem ska producera, vad ska vi producera och hur kommer prisutvecklingen att bli? Det är väldigt många frågor som behöver besvaras. har vår regering tydligt markerat vad vi vill med vår energipolitik: Vi ska ha en stabil och hållbar energiproduktion med långsiktiga spelregler och till konkurrenskraftiga priser. Vi måste säkra att vår svenska industri vill stanna kvar och fortsätta utvecklas i . Utan industri färre arbetstillfällen, utan arbeten ingen grund för vår gemensamma välfärd. fattar inte ensamt besluten om vår framtid. Vårt medlemskap i gör att vi har att förhålla oss till beslut fattade inom EU, men ger vårt medlemskap oss möjlighet att påverka framtid och hur den ska utvecklas. har vi att ta ställning till EU:s tredje inremarknadspaket för el- och naturgas. Paketet syftar till att fullborda en gemensam inremarknad för el- och naturgas och att bland annat inrätta ett samarbete mellan nationella tillsynsmyndigheter för el och gas. Och med tanke på det som händer i just nu är just den regleringen eller öppenheten inom EU:s marknad för el och naturgas en väldigt angelägen fråga som vi kommer att ha möjlighet att diskutera framöver. lagstiftning är redan väl harmoniserad med det som krävs för att uppfylla kriterierna i direktivet. Därför finns få behov av lagändringar. De ändringar som direktivet föranleder är att nätmyndigheten, det vill säga , ska fastställa intäktsramarna för stamnätet och att det ska ske en förhandsreglering av nättarifferna. har tagit fram en modell för hur förhandsregleringen ska ske. Förslaget har föranlett en hel del debatt. Det finns en rädsla för att utformningen av förslaget ska föra till orimligt höga elnätspriser för konsumenterna. Men vår näringsminister har tydligt uttryckt att hon noggrant kommer att följa vilket utfall den nya regleringen kommer att få på kundernas elnätsavgifter. Vi måste vara beredda att agera om vi kan se att modellen kan utnyttjas till nackdel för konsumenterna. Men att avfärda den redan nu som vissa inom oppositionen kräver vore fel. I utskottet är vi av den uppfattningen att eftersom modellen inte har tillämpats saknar vi underlag för att utvärdera den, men vi kommer att följa utvecklingen. Modellen ska skapa förutsägbarhet och säkra nödvändiga investeringar i nätet. Det är något som i sin tur kommer att gynna elkonsumenterna. Med tanke på vad föregående talare har sagt om förnybar el i är det väldigt viktigt att våra elnätsbolag även förbereder sina elnät för att ta emot den mängd förnybar och ofta mikroproducerad elproduktion som vi kommer att se i . Svensk lag fungerar i stort sett i överensstämmelse med elmarknadsdirektivet. Områden som kommer att påverkas är bland annat vissa konsumentfrågor. Bland annat ska tydligare information skrivas in i avtalet mellan konsument och elleverantör. En elleverantör får inte missgynna en konsument beroende på det betalningssätt som konsumenten väljer. Vi konsumenter ska underrättas innan ändringar i avtalsvillkoren sker. Jag välkomnar också inrättandet av en gemensam byrå för EU:s energimarknadsinspektioner. Vi var i och diskuterade hur de olika EU-direktiven införs i de nationella lagstiftningarna. Det är väldigt viktigt att vi har ett samarbete mellan de olika energimarknadsinspektionerna för att säkra att det är samma tolkningar som sker här i som sker i . Det är viktigt för våra konsumenter att veta att en EU-lagstiftning som implementeras i svensk lagstiftning även följs i de övriga EU-länderna. I dagens debatt lyfts även frågorna om timmätning och nettodebitering fram. Båda frågorna är angelägna dels för att jag blir en aktivare konsument om jag får större kunskap om min elförbrukning genom timdebiteringen, dels för att uppmuntra mikroproduktion av förnybar el genom nettodebitering. Båda lagändringarna efterfrågas här . Just nu pågår ett arbete inom departementen för att ta fram dessa lagförslag. S, MP och V skriver i sitt alternativa förslag att en lagstadgad rätt till nettomätning gör att man som elabonnent slipper vara beroende av de lokala elbolagens goda vilja att erbjuda nettomätning. Jag håller med om att alla bör ha samma möjlighet. Men jag vill ändå lyfta fram det positiva med att många nätbolag själva har tagit initiativ och erbjudit sina kunder denna möjlighet och på så sätt ligger i framkant av lagstiftningen. Det har efterfrågats ett besked från oss i majoriteten om när de två lagstiftningarna kommer.