prot · GZ0934 · 2011-11-22 00:00:00 — I har vi också haft den. Att dela på bankerna kan medföra vissa gränsdragningsproblem, men fördelarna överväger så pass mycket att man måste göra ett försök. Visar det sig att man hamnar på fel sida av linjen får man i så fall successivt ändra på regelverket och lagstiftningen. Det system vi har är totalt ohållbart, och det försöker jag komma åt på olika sätt. Bland annat är det viktigt att synliggöra den spekulation som pågår och vilka volymer det handlar om. 117 Statsrådet (M): Jag tackar för interpellationen. Jag håller delvis med henne om att de statliga garantierna kan ge felaktiga incitament till banksektorn. Vi har försökt att ta tillbaka pengar från banksektorn som en betalning för garantierna. Ett sådant försök är avgiften till stabilitetsfonden. Ett annat är de övervinster som gjorde på sina lån som kommer skattebetalarna till del. Huruvida detta uppgår till värdet på garantin kan man diskutera. Det är i alla fall vårt medel för att neutralisera denna effekt. I de banker som har råkat riktigt illa ut och övertagits eller lagts ned , och , fick aktieägarna se sitt värde gå ned till noll. Det är precis som det ska i en marknadsekonomi. Har man ett bolag som missköts så att det går på näsan ska man själv stå för förlusten. Så skedde i såväl som . Vi har inte som mål att rädda aktieägarna tvärtom, höll jag på att säga. Det är institutionerna som är viktiga. Aktieägarna måste förstå att om man driver institutionen så långt att den hamnar i stora problem kommer deras värden att utraderas. Detta är ändå en återhållande effekt på bankägarnas agerande i dessa institut. Precis som säger är det svårt att avgöra vad som är en retail bank eller en investment bank, det vill säga vad som är kundaffärer och bankaffärer. Jag brukar ta ett exempel: När en kund köper en aktiepost i en bank har inte banken aktieposten i garderoben, utan banken måste skaffa sig den någon annanstans. I första ledet blir det en kundaffär; kunden köper aktier. När banken ska börja köpa in dessa aktier för att neutralisera sin position kanske den inte hittar dem utan köper en snarlik aktie. Då börjar ett spel. Är det då en kundaffär eller en bankaffär? Det kan vara svårt att göra denna åtskillnad. Har man olika funktioner i en bank, så kallad investment bank-verksamhet och retail bank-verksamhet, är det rimligt att tro att man får en riskspridning i banken. Skulle man separera ut och bara hålla på med en typ av enhet kan banken bli mer skakig och ta mer risker, för det är inte helt riskfritt att hålla på med kundverksamhet heller. Olika länder har prövat den här formen. Precis som sade prövade man det i , men sedan tror jag att marknaden sprang ifrån lagstiftningen. Det gick inte att upprätthålla detta. De allra flesta länder i EU och även länder utanför EU har valt en annan metod att komma till rätta med bankernas problem med för lite skyddsvallar, och det är kapitaltäckning. Det är den väg som vi bör gå även här. Jag delar analys att i och med att banksektorn är så stor i är det rimligt att vi ska ha högre kapitaltäckningskrav än andra länder, till exempel ett genomsnittligt land i . Annars får svenska skattebetalare betala en högre riskpremie än andra europeiska skattebetalare. 118 (V): Låt oss konstatera att stabilitetsfonden som till betalas av skattebetalarna inte kommer att förändra bankernas beteende. Det kommer inte heller kapitaltäckningskraven att göra även om man höjer dem. Det ger en större säkerhet, men det ändrar inte bankernas grundläggande beteende. Det vi behöver komma åt är den oansvariga spekulationen som drivs på av att man vet att någon annan står för förlusterna. sade i en utfrågning att garantierna innebär i förtjänst för bankerna i . har kommit fram till att de indirekta och direkta statliga garantierna för banksektorn motsvarar hela vinsten , det vill säga . Det visar vilken enorm betydelse de indirekta och direkta statliga stöden har. Vi är överens om att ägarna ska stå för förlusterna, men vi är inte överens om hur det ska gå till. Även om jag, precis som , vill höja kapitaltäckningskraven kraftigt och tycker att de skulle uppgå till för att vi ska stå stabilare kommer det inte att ändra det grundläggande problemet som jag menar att vi måste komma åt. har inte svarat på min fråga om han avser att räkna på hur stor del av svensk banksektor som är traditionell verksamhet och hur stor del som är annan mer spekulativ verksamhet. Om det är sådana enorma belopp som 10 000 miljarder till 13 000 miljarder visar det vilken enorm risk det är. Att staten subventionerar spekulationen känns illa. Det kan vara svårt att sätta upp ett regelverk eller skapa en lagstiftning som är hållbar , men det vi har är absolut inte hållbart . Det är faktiskt den här finanskrisen som har drivit fram hela EMU-krisen. Vi lever i ett otryggt och ofritt samhälle när vi har en finanssektor som beter sig på det här viset. Det kommer den att fortsätta med så länge man vet att man har skattebetalarna bakom ryggen. 119 Statsrådet (M): Om jag inte svarade på frågan ber jag om ursäkt. Jag försöker göra det . Vi har inga planer på att göra en sådan uppdelning. Argumentet för det är att EU och därtill hörande länder samt och andra har valt en annan väg för att komma till rätta med de här problemen, nämligen kapitaltäckning. Mitt argument är att jag tror att bankerna blir mer sårbara om man gör en sådan uppdelning. Man får fler ägg i samma korg. Därför tycker jag inte att det är en bra idé, förutom de praktiska problem som står för dörren. är det en stor statlig andel i Stabilitetsfonden. Den har vi för att fonden skulle vara kraftig och fungera från dag ett. Hade vi inte valt att ha statliga pengar i fonden hade den byggts upp långsamt . Det var viktigt att från dag ett ha ett kapital som man kunde använda sig av. Den statliga delen i Stabilitetsfonden ska avvecklas när bankerna kommer in med sina avgifter. Det är en temporär åtgärd som ska tillbaka till skattebetalarna. Jag tror att kapitaltäckning är ett effektivt medel för beteendet i banksektorn. Ju mer man kan förlora själv av insatta pengar desto mer tror jag att man anstränger sig för att göra bra affärer. Jag delar därför inte uppfattningen att kapitaltäckningen inte kan påverka beteendet. Men det räcker inte med kapitaltäckning. säger att någon annan får stå för förlusterna. Så är det inte. I och HQ-bank de två senaste exemplen stod aktieägarna för förlusterna. De fick sitt kapital utraderat. Aktieägarna gick inte skadeslösa därifrån. De fick tvärtom sina tillgångar nedskrivna till noll. Jag tycker att det är bra. Det är precis så det ska gå till. Om man inte sköter sig ska man heller inte få några pengar. Därför tror jag att krishanteringsmekanismen är det kanske mest beteendeskapande, och där ska vi lägga mycket krut. Vi måste hitta en kristhanteringsmekanism även för större banker som innebär att aktieägarna får sitt kapital utraderat och att de inte går på en räkmacka genom livet som man har gjort i övriga . I övriga har man haft fruktansvärt dålig bankkrishantering som innebär att bankägarna på många ställen har gått ganska skadeslösa ur det hela trots att de har gjort fruktansvärda affärer. Jag tycker att är ett föredöme. I försöker vi få gehör för hur vår krishantering går till. Jag har varit där och pratat med både kommissionärer och andra om hur det gick till när vi tog över . Jag var ordförande under den processen då staten ägde banken. EMU-krisen är inte riktigt vad interpellationen handlar om. Jag hävdar dock att dagens EMU-kris i huvudsak handlar om att länder har misskött sig. Det är regeringar, stater och parlament som har klätt sig i utgifter som man inte har täckning för i intäkterna. Det är grunden för EMU-krisen, inte att bankerna har gjort dåliga affärer. 120 (V): Det stora flertalet länder som har problem nu hade inte problem före finanskrisen. Man gick in och räddade banker. var tidigt ute med högre kapitaltäckningskrav. Där är vi helt överens. Jag tycker inte att den här diskussionen behöver handla om det. Du tycker att det är lösningen. Jag menar att det inte är den grundläggande lösningen på incitamentsstrukturen. Du säger också att aktieägarna får betala, och du gav några exempel. Visst är det så, men det är de systemviktiga bankerna vi behöver komma åt. Det är de som vet att de har garantier och det är de som tjänar mycket på de indirekta statliga stöden. Därför är det dem vi måste rikta in oss på. De behöver ju aldrig stå för förlusterna, eller hur. Det stora problemet är att vi snart inte har råd att rädda dem om de går omkull. Det är det vi måste angripa, menar jag. Det är svårt att gå igenom balansräkningen för en så stor bank. sade att det skulle ta . Det visar vilket komplicerat handelssystem de använder. Det var så fick göra. Man fick rädda sådant som inte var systemviktigt, utan också olika former av spekulation. Man tillsatte utredningen för att visa hur bankernas affärer kryper in i varandra. Om man delade upp bankerna i olika verksamheter skulle de bli mer genomskinliga och det skulle betydligt minska riskerna i hela systemet, menar jag. Då skulle man ju se vad de höll på med i systemviktig verksamhet, det vill säga in- och utlåning. Det finns också en reell bas i den utlåning man har. Det kan man inte säga att det gör i en stor del av den spekulativa verksamheten. Det är bra att vi är överens om kapitaltäckningskraven. Jag hoppas att vi ska komma närmare varandra också i den andra frågan. 121 Statsrådet (M): Jag vill säga några ord till om . betraktades som en systemviktig bank och fick därför inte gå i konkurs eller avvecklas. Den drevs vidare av staten och såldes sedan till nya privata aktörer med en vinst för skattebetalarna. Det är exempel på en systemviktig bank som gick på näsan och där aktieägarna fick betala hela kalaset själva. Det är precis så vi måste göra, även om det gäller större banker än . har vi en finanskriskommission som arbetar med detta. De ska lämna sitt betänkande . Låt oss se vad den kommer fram till. Jag tror att krishantering av banker är den bästa beteendeprocess vi kan ha. Om bankägarna på allvar förstår att de riskerar sitt eget kapital om de låter banken gå omkull får vi en beteendeförändring. Jag vill också kommentera frågan om att dela upp banker. På var det stora problemet att fastighetspriserna gick ned kraftigt under finanskrisen. Det blev stora kreditförluster på lånen i bankerna. Det var den del av banken som skulle uppfattas som säker. Frågan är komplex. Jag vidhåller att om banker har flera olika typer av verksamhet har man äggen i flera korgar. Jag är övertygad om att kapitaltäckning är vårt främsta sätt att komma till rätta med beteenden, kombinerat med ett krishanteringssystem. Överläggningen var härmed avslutad. Anmäldes och bordlades EU-dokument KOM(2011)665 Förslag till och rådets förordning om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat KOM(2011)707 Förslag till och rådets förordning om ett konsumentprogram 20142020 KOM(2011)709 Förslag till och rådets förordning om inrättande av ett program för hälsa och tillväxt, det tredje fleråriga programmet för EU-åtgärder på hälsoområdet för perioden 20142020 utlåtande /12:UU5 Översyn av den europeiska grannskapspolitiken betänkanden /12:NU5 Statliga företag 2011/12:NU4 Stärkt konsumentroll för en utvecklad elmarknad och ett uthålligt energisystem 2011/12:NU6 En ny lag om elcertifikat enklare regler och en gemensam elcertifikatsmarknad betänkande 2011/12:SoU5 Tandvård för personer med vissa sjukdomar eller funktionsnedsättningar betänkande 2011/12:FiU6 AP-fondernas verksamhet 21 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2011/12:130 Landshövding i län av (S) till statsrådet (KD) 2011/12:131 Förbud mot obedövad kastrering av smågrisar av (S) till landsbygdsminister (C) 2011/12:132 Transporterna till och från i kommun av (S) till statsrådet (M) 2011/12:133 av (S) till kultur- och idrottsminister (M) 2011/12:134 Digital radio av (S) till kultur- och idrottsminister (M) 2011/12:135 Kulturarvslyftet av (S) till arbetsmarknadsminister (M) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 22 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2011/12:147 och offentlighetsprincipen av (S) till statsrådet (M) 2011/12:148 Momsersättning för samordningsförbunden av (S) till finansminister (M) 2011/12:149 kärnvapenambitioner av (S) till utrikesminister (M) 2011/12:150 Kvinnors företagande av (S) till näringsminister (C) 2011/12:151 av (S) till statsrådet (M) 2011/12:152 Mitträcken på de farligaste vägarna av (S) till statsrådet (M) 2011/12:153 Tydligare skyltning vid pågående vägarbeten av (S) till statsrådet (M) 2011/12:154 Säkerhetsutbildning för vägarbetare av (S) till statsrådet (M) 2011/12:155 Begreppet utanförskap av (S) till finansminister (M) 2011/12:156 Förlängt SRGS-mandat av (S) till statsrådet (M) 2011/12:157 Ambassadör av (S) till statsrådet (M) 2011/12:158 Ett internationellt vapenhandelsfördrag, ATT av (S) till statsrådet (M) 2011/12:159 Skydd av barn av (S) till justitieminister (M) 2011/12:160 Miljögifter i mat av (V) till miljöminister (C) 2011/12:161 Förnyad handlingsplan av (S) till statsrådet (M) 2011/12:162 Utbildning av reservofficerare av (FP) till försvarsminister (M) 2011/12:163 Kroppsvisitation av (FP) till justitieminister (M) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 23 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2011/12:142 Formerna för anmälan till om brister i vården av (FP) till statsrådet (KD) 2011/12:129 Differentierade krav på aktörer inom biståndet av (MP) till statsrådet (M) 2011/12:130 investeringar i av (MP) till statsrådet (M) 2011/12:139 Nikk det nordiska om kön av (S) till statsrådet (FP) Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 24 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen , av talmannen därefter till och med 17 § anf. 98 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.