prot · GZ0949 · 2011-12-15 00:00:00 — Om ni som regering vill att vi ska ha en annan migrationspolitik som ser till att människor med behov får stanna i inklusive Ganna Chyzhevska, , och inklusive , och skulle ni kunna ordna det, men ni fegar och smiter ifrån ansvar. Du svarar inte heller på frågorna från dessa barn, lika lite som migrationsminister har gjort. Det finns några barn till som har frågor, till exempel . Han frågar: Bryter inte det här mot ? Vad är svaret på det, statsministern? säger: Tänker inte du på familjen? Frågan är ställd till migrationsminister , men kanske kan statsminister svara på den i stället. säger: Varför fick vi inte säga hej då? Detta är frågor från barn som har sett hur deras kamrater har utvisats fast de har bott i i nästan hela sitt liv. Den sista frågan är från . Han säger till migrationsminister : Tycker du om ditt jobb? Kanske kan statsministern svara. 44 Statsminister (M): Jag tycker att det är bra när ett statsråd vet under vilka lagar och regler man verkar. Vi har till exempel inte ministerstyre i . Vi har till exempel inte möjligheten för enskilda statsråd att utöva den typen av inflytande efterfrågar. i politiken tror jag också att egentligen vet det. Vi har även fört bort möjligheten från till och migrationsdomstolar att fatta beslut i dessa ärenden, med brett stöd i riksdag. Det är vår uppfattning att domstolar som sista instans säkerställer en bättre rättssäkerhet och rättsordning än vad som var fallet. Detta tycker jag är försvarligt i varje läge. Det finns dock en till viktig utgångspunkt, och det är att det ibland låter som att har helt fri, oreglerad invandring. Det har vi inte; vi har reglerad invandring. Reglerad betyder regler vissa regler för att få komma in, vissa regler för att få stanna. Det är därför det också måste vara en rättssäker hantering som gör att alla behandlas lika när vi följer dessa regler. I grunden är vi mer överens om reglerad invandring i riksdag än vad det ibland låter som från olika talarstolar. och den internationella ekonomiska krisen 45 (M): När statsministern var här i kammaren för att rapportera från förra veckans diskuterade vi bland annat läget i de europeiska ekonomierna. Vi diskuterade bland annat problemet att många av de problem som finns i ekonomi ägs av huvudstäderna snarare än av och att det inte är i vi enklast löser problemen. Jag tror att statsministern och jag är överens om att ett problem är den bristande sjukdomsinsikten och bristen på kraftfulla åtgärder för att få i gång europeisk tillväxt. Vi ser nu rapporter, inte bara från länder som där det råder depression utan också från andra europeiska länder, om att ekonomin mattas av. Andra konjunkturbedömare ser nu också hur detta sker till och med i tillväxtländer som . Allt detta kommer i förlängningen också att påverka ekonomin i , som är ett litet och mycket exportberoende land med stor handel med omvärlden. Mina frågor till statsministern är helt enkelt: Hur bedömer regeringen det ekonomiska läget just nu? Och vilka åtgärder ser statsministern som viktigast för att fortsatt ta ansvar för inte bara tillväxt utan också för företagande, jobb och välfärd i ? 46 Statsminister (M): I skarp kontrast mot många andra länder har nu haft två goda år vad gäller tillväxtsiffror. Vi har också 2010 och 2011 som ensamt land i Europeiska unionen haft balans eller till och med överskott i våra offentliga finanser. Men det är korrekt, som beskriver, att den avmattning som sker runt om i är en ekonomisk avmattning i sig. Dessutom är möjligheterna att möta den med olika efterfrågestimulanser i princip uttömda eftersom de offentliga finanserna runt om i är i så dåligt skick. Det gör att i realiteten sjunker också efterfrågan på svenska produkter. Vi har våra största exportmarknader i och i vår absoluta närhet, och det är klart att när deras efterfrågan minskar, minskar också våra möjligheter att sälja våra produkter. Därför ser vi framför oss en avmattning. Det är viktigt då att vi inte spelar bort det kanske viktigaste kort som vi har men som andra saknar, nämligen god ordning i de offentliga finanserna. Vi har sett till att drivkrafterna för jobb är bra i . Vi har sänkt kostnader för att anställa. Och vad man verkligen skulle kunna göra runt om i , om man saknar budgetmedel, är snarare att öppna sina marknader, att avreglera. Vi trycker på för att mer av det ska göras. Det är just nu rätt tillfälle. Stödet till ekonomisk stabilitet i 47 (FP): Låt mig fortsätta lite där startade. Förra veckans toppmöte handlade väldigt mycket om ekonomi, men då på lång sikt. Dels handlade det om de frågor som tog upp om den långsiktiga tillväxten, dels frågan om att förhindra ett upprepande av skuldkrisen. De åtgärder som man kom överens om vid toppmötet var ju väldigt mycket inriktade på det. Men det var också en åtgärd som var av mer kortsiktig karaktär, nämligen att bygga på den här brandväggen så att en skuldkris i ett land inte smittar av sig på andra, att de banker som drabbas av problem inte ska smitta ned andra banker. Där har åtagit sig att vara med genom IMF, , för att stödja stabiliseringen av . Detta möts av kritik i , och det kan statsministern möjligen bemöta. Men hur stort är detta åtagande? Vet vi det ? Finns det något annat att säga i frågan om vår IMF-medverkan? 48 Statsminister (M): Grundlösningen på de problem som finns i är att de mest skuldtyngda och problemtyngda länderna gör mer själva. Brandväggen är ett sätt att säkra lån för väldigt skuldtyngda länder under förutsättning att de gör det arbetet. Man kallar det för brandvägg för att det mer ska vara som en sorts försäkring. Det är inte säkert att den ska användas, men man ska veta att den typen av muskler finns att tillgå detta för att lugna nervösa marknader. Vi tror att den behöver byggas upp och bli starkare. Vi har sagt att vi är villiga att bidra via IMF, , för att komplettera de många insatser som eurozonens länder själva gör. Varför gör vi det? Jo, dels därför att man får de bästa av villkor, marknadsmässiga, dels att det tar bort mycket av riskerna. Det är helt försvarbart inför svenska skattebetalare. Jag såg att riksbankschefen har nämnt belopp på hundramiljardersnivå som det från svensk sida i så fall skulle handla om. Men jag vill understryka att vi har sagt att det måste ske med en rättvis bördefördelning, alltså förutsatt att också andra går med. Vi har inte fått entydiga signaler om detta, annat än att och har varit tydliga, men det skulle behövas att fler säger till om detta. Det tror vi är ett mycket verkningsfullt sätt att stödja de viktiga åtgärder som behövs i . 49 i (C): Klimatmötet i blev en framgång på flera sätt. Det finns nu en väg framåt för att hantera de gemensamma klimatutmaningarna. miljöminister har fått mycket beröm, både för sin kunskap och för sitt engagemang. Avgörande för hur man kunde nå det här resultatet var att man kunde bygga allianser med EU, länder och en del andra länder. delar jag statsministern syn att det är bekymmersamt att man inte kom längre i arbetet med att besluta om utsläppsminskningar och uppföljningar av detta, eftersom vi är på väg mot en global temperaturhöjning klart över två grader. Men det är alldeles tydligt att EU har haft en avgörande roll som en samlande kraft under mötet i och att EU:s ambitioner på klimatområdet tas på största allvar av andra parter i de här samtalen. Givet utfallet i , att såväl som och har gått med på ett ramverk och en färdplan för ett nytt klimatavtal, undrar jag om statsministern anser att EU nu bör driva linjen att nå 30 procents utsläppsminskningar till 2020. 50 Statsminister (M): Syftet är att tillsammans åstadkomma att vi kan begränsa temperaturökningen till två grader. Det kommer att kräva globala svar. Jo, Europeiska unionens emissioner täcker av de samlade utsläppen, det vill säga att vi inte kan lösa detta själva. Europeiska unionen är den enda del i världen som har legalt bindande, gränsöverskridande emissionsminskningar, som vi alltså i lagstiftning har slagit fast ska gälla . Den typen av åtaganden, lika långtgående, finns faktiskt inte i andra delar av världen. Vi har sagt 20 procents reduktion gemensamt. Det kan betyda olika i olika länder. Varför säger vi då inte ? Förutsättningarna för det är att vi då måste veta hur det fördelar sig mellan EU:s 27 medlemsländer. Det är nämligen vissa länder som har sagt: Ska vi öka åtagandena ytterligare vill vi att det ska vara frivilligt. Då säger en grupp av länder: Då vill vi inte göra mer. Då får länder som vill ta på sig ytterligare åtaganden ta på sig både egna åtaganden och andra länders åtaganden. Det kan ha påverkan på svenska jobb och svensk välfärd. Det är skälet till att jag har varit lite försiktig. Jag gör gärna den här typen av ökningar, men det ska i så fall göras på ett sådant sätt att alla är med. Och det kan jag ännu inte lova, men vi trycker på för det. 51 (KD): Fru talman, herr statsminister! Det tycks tyvärr ha blivit en svensk tradition att någon skola inte längre vågar fira julavslutningen i kyrkan. Men uppenbarligen har i sina instruktioner gjort en misstolkning eftersom utbildningsministern säger att det är tillåtet att hålla traditionella avslutningar i kyrkan med den lag vi har . Med traditionella avslutningar menar han förstås exempelvis psalmsång och att en präst eller pastor deltar. har korståg gått så långt att man kan misstänka att de snart förordar att skynken hängs över om en kyrksal ändå används, för faktum är att redan nu förordar censur . Om en präst deltar i en julavslutning kräver att skolledaren i förväg kontrollerar vad hon eller han ska säga. Det är vad säger i sina riktlinjer. Står statsministern bakom denna utveckling eller vill statsministern i likhet med mig ge en julklapp som innehåller en lektion i grundläggande rättigheter som den om yttrandefrihet? 52 Statsminister (M): har en ny skollag som trädde i kraft . Det är mycket tydligt i den att man själv kan välja var man vill ha sin skolavslutning. Det är rektorn som slutligen avgör det. Det är alltså fullt möjligt att ha en sådan avslutning i en kyrka. Det är regeringens uppfattning. Sedan får jag som sagt hänvisa till att rektorer har visst inflytande över detta. Det finns säkert också en och annan förälder som har synpunkter på detta. Men det är fullt möjligt, menar jag, med den lagstiftning vi har som gäller från . Kvalitetskrav i upphandling av vård och omsorg 53 (S): har socialutskottet haft en hearing om äldreomsorgen. Där har tydliggjorts att upphandling sker utifrån lägsta pris. Resultatet enligt forskning är att det blir lägre bemanning och därmed sämre kvalitet, något som vi har sett i . Men upphandling sker på flera områden. I har man upphandlat vård för tortyrskadade. Även här är det lägsta anbud som vunnit upphandlingen, trots företagets bristande erfarenhet på området. Min fråga till statsministern är följande: Anser statsministern att principen lägsta pris till nackdel för kvaliteten är ett bra sätt att värna god vård för äldre, sjuka eller tortyrskadade? 54 Statsminister (M): Regeringen har fattat beslut och också presenterat en överenskommelse med SKL om ytterligare medel till svensk äldreomsorg och bland annat om en översyn av de regler som är kopplade till upphandlingsprocesser. Det är i syfte att mer uppmuntra och tydliggöra kvalitetsaspekter i upphandlingen, det vill säga att rimligen måste kvalitet vara det som är det vägande. Det kan ibland till och med innebära att man inte tar det som har lägsta pris. Det är för att säkerställa att både uppföljning och utvärdering ska fungera bättre framöver. 55 (M): Hur ser statsministern på riskerna för en uppdelning av EU med olika inflytande över budget och ekonomisk politik? Hur skulle det drabba ? 56 Statsminister (M): Av EU:s 27 medlemsländer har 17 euron som egen valuta. Det är tydligt att i den oro vi har i vill man fördjupa sitt samarbete. Man vill ha egna möten, man vill ha dem med tätare intervall och man vill också fördjupa sig kring en del ekonomiska åtaganden. Görs detta på ett sätt som inte möjliggör för de tio länder som inte har euron att ha inflytande eller närvaro finns det risk för uppdelning. Det vore mycket olyckligt. Detta ska vi se framför oss när vi diskuterar den så kallade stabilitetsunionen som vi ska arbeta med in . Den svenska uppfattningen är att vi ska säkra vårt svenska inflytande. Vi ska säkerställa att det som är EU-27-gemensamt, till exempel inre marknad, budgethantering och gemensamma institutioner, respekteras. Vi är noga med att markera detta. Vi vill inte ha en delning av Europeiska unionen utifrån de linjer jag har skisserat. Frågan är fullt berättigad. Vi är dock mycket aktiva för att säkerställa att inflytandet i de gemensamma delarna ska vara bevarat och säkrat för alla 27 medlemsländer. Stöd till bättre kvalitet i skolan 57 (S): Fru talman och statsministern! fanns det ett nationellt stöd till de hundra skolor i landet som hade de sämsta genomsnittsresultaten. Stödet gick ut på att varje skola fick anställa tio extra lärare eller annan personal för att kunna vända utvecklingen och se till att fler elever fick behörighet till gymnasiet. En av de första åtgärderna som den nuvarande regeringen vidtog var att avskaffa detta stöd. ser vi att resultaten i dessa skolor sjunker och i många fall ligger långt under genomsnittet. I vissa fall är det av eleverna som når behörighet till gymnasieskolan. Detta är ett problem för den enskilda individen som går miste om möjligheter. Utan en gymnasieutbildning är livet mycket svårare. Det är också ett stort problem för oss som land. Människors vilja till utbildning och kompetensutveckling är en av våra viktigaste konkurrensfördelar. Är statsministern nöjd med utvecklingen? Om svaret är nej, vad vill statsministern göra för att vända utvecklingen? 58 Statsminister (M): Jag är inte alldeles säker på att kopplingen mellan denna satsning, som själv hade ansvar för, och dessa resultat är så linjär som frågan antyder. Min erfarenhet är att det är mer komplicerat än så. Dessutom förändras delvis sammansättningen i skolor. Det har också tillkommit utökade möjligheter att välja skola, vilket man givetvis får diskutera vad det leder till. Vår allmänna utgångspunkt är att vi är bekymrade över att vi har alldeles för många elever som inte får och når fullständiga betyg i och i gymnasieskolan. Därför sätter vi in de förmodligen största reformförändringarna i svenska skolan någonsin denna höst. Detta har många elever och föräldrar märkt. Det blir nationella prov tidigare, vi har återinrättat speciallärarutbildningen och det blir större möjligheter att med betygssystemet tidigare följa upp kunskapsluckor för att kunna rätta till brister. Om vi i grunden enas om att syftet måste vara att barn och ungdomar lär sig mer för att möta ett komplicerat arbetsliv är det viktigt att vara öppen för vilken av dessa metoder som fungerar bäst. Vi måste säkerställa på individnivå att kunskapsuppföljningen är bättre. Det är också detta som regeringen har genomfört i politiken. 59 (C): Det är viktigt att har ett bra försvar. diskuterar nästa års försvarsbudget där till skillnad från andra länder inte gör betydande nedskärningar, vilket är glädjande. I omvärlden sker ständigt förändringar. Till exempel inger utveckling både hopp och oro, liksom även de växande energiflödena i . ska ta ett nytt försvarsbeslut . Sedan har traditionen varit att partier i försvarskommittéer och i försvarsberedningar gjort omvärldsanalyser inför kommande försvarsbeslut. Alliansen har också åtagit sig detta i sitt valmanifest 2010. Det är snart 2012, och det börjar bli dags att göra de omfattande analyserna. Delar statsministern denna uppfattning? 60 Statsminister (M): Jag tror att försvarsministern bättre kan svara för hur ett sådant beslut ska förberedas. Det är riktigt att vi alltid syftar till att få en bred förankring av vår försvars- och säkerhetspolitik. I grunden gör en stor omställning som vi för övrigt noterar att länder som tvingas till nedskärningar, precis som frågeställaren påpekar, också tittar på. Jag hör detta från både och . Det är kärva budgettider. jobbar till exempel med mycket stora besparingar på försvarsanslagen. har kommit längre när det gäller utvecklandet av en mer insatsberedd försvarsorganisation, och syftet är att 50 000 män och kvinnor ska vara insatsberedda när allt är färdigt och genomfört. Den exakta formen för detta får regeringen återkomma till. Möjligen kan man fånga försvarsministern under dagens debatt och höra hur han tänker i den frågan. 61 BORIANA (M): Fru talman och statsministern! kom domen mot fadern som tvingade sin dotter att spela autistisk och utvecklingsstörd. har det varit flera uppseendeväckande fall av fusk med assistansersättningar. Personlig assistans är livsviktig för människor med funktionshinder för att deras vardag ska fungera. Fusket i välfärdssystemet riskerar att gå ut över just de människor som verkligen behöver samhällets stöd. Vad gör regeringen för att bekämpa bidragsbrotten? 62 Statsminister (M): Det tillkom lagstiftning som inrättade möjligheter till förstärkt assistans. Det har betytt mycket för många funktionshindrade och många människor i behov av stöd, och det har möjliggjort större frihet. Omfattningen är stor. Det är en av de snabbast ökande utgifterna i de offentliga finanserna. Merparten av detta kommer till god användning, men som i alla typer av ersättningssystem finns här också fusk och fingerade exempel. Vi har insett att om vi långsiktigt ska kunna säkra bra finansiering till behövande måste vi vara tydliga och skarpa mot dem som fuskar. Därför välkomnar jag de domar med mera vi nu ser. Det är en del av de ökade kontrollresurser vi har gett för att följa upp det bidragsfusk som finns. I den delen är detta ett kvitto på att vi har satsat rätt. Det sänder också signaler om att detta ska gå till behövande och inte till dem som fuskar. 63 (S): Regeringen har sagt att det är som bär ansvaret för de hårt kritiserade elområdena som har delats in i. Har verkställande direktörer och generaldirektörer verkligen mandat att förhandla direkt med ? Vem är det som företräder i förhandlingar med ? Måste man inte ha ett mandat från regeringen för att kunna genomföra förhandlingar med ? 64 Statsminister (M): Det är korrekt att det är och inte regeringen som bestämt dessa områden. Exakt hur förhandlingarna har skötts och av vem måste jag gå tillbaka och kontrollera. Det kan göras på olika sätt. är det statsråd, ibland andra och ibland myndighetspersoner. Ännu så länge har vi en mild vinter, men det kan förändras. Vi har lärt oss att med kallare vintrar stiger elpriserna. Det är många som bekymrar sig för det. I grunden är detta kopplat till hur mycket produktion vi har av elektricitet i landet. Det kommer att vara det enskilt avgörande tillsammans med att gör stora investeringar i förmåga att förflytta el. Det enkla skälet till det är att vi har en tendens att ha större produktion i norra , och mycket av detta behöver komma ned till . Allt det här påverkar naturligtvis prisbilden. stöd till journalistisk frihet i världen 65 i (S): Många länder runt om i världen stiftar eller försöker stifta lagar som hindrar journalisters arbete och som hindrar medier från att fullgöra den granskning som de borde kunna göra för att leva upp till demokratins grundregler. Jag är övertygad om att statsministern stöter på dessa frågor runt om på de möten och i de sammanhang där statsministern är med. Jag tycker att det är en viktig fråga för och för att vi håller huvudet högt och på alla sätt och vis försvarar det här. Min fråga till statsministern är: På vilket sätt gör statsministern röst hörd i dessa frågor och tar diskussioner med regeringarna i de länder som på olika sätt försöker förhindra journalister att göra sitt arbete? 66 Statsminister (M): I möten med ledare världen över är detta ofta punkter som jag som svensk statsminister ser. Men det är tydligt också när man ser på europeiska ledare att det här är kopplat till förutsättningar till fria medier, öppenhet i samhället och möjlighet att framföra sina åsikter. Ofta diskuterar vi också förutsättningar för mänskliga rättigheter. Det är baserat på att man har hårdare lagstiftning, och framför allt hårdare tillämpning. Man saknar också, tycker vi, den typ av respekt för grundläggande fri- och rättigheter som vi har fler exempel på att vi upplever i och i . Vi förstår vikten av detta, och vi framför dessa synpunkter. Men det går också att peka på en utveckling som i delar av världen går i motsatt riktning. Det finns en väldig vilja till kontroll och till att styra. Det kanske har förstärkts av sociala mediers närvaro. Å andra sidan skulle jag vilja säga att just detta att sociala medier spelar en större roll också gör att möjligheten att kontrollera förminskas. I någon mån ökar repressionen. I en annan del kan man säga att öppenheten ändå växer. Det är åtminstone vad jag stöter på när vi för dessa diskussioner i delar av världen. Missbruk och våld i hemmen 67 (M): lackar det mot jul, och många ser fram emot att äntligen få lite ledigt och vara med sin familj och sina allra närmaste. För några närmare bestämt för alltför många är detta däremot en otrygg tid. Umgänget med familjen kan innebära otrygghet och till och med missbruk och våld. Detta är ett stort samhällsproblem som vi tyvärr påminns om i tider som och nästa och de veckor som kommer. Därför vill jag fråga statsministern hur han adresserar detta, särskilt för många kvinnor, stora samhällsproblem och vad politiken kan göra åt det? 68 Statsminister (M): Jag vill bara allmänt inskärpa att julen är en högtid som delar befolkningen i olika läger. Här finns de som alltid har att se fram emot en bra tid med släkt, familj och vänner. För andra är det den tid då ensamhet, depressiva tankar och olycka känns som allra mest närvarande. Jag har rest och jag ska återkomma till det i närtid och tittat inte minst på samhällets olika insatser i särskilda program som vi har när det gäller våld i nära relationer. Det gäller framför allt mäns våld mot kvinnor, men det handlar också om hedersproblematik och våld i samkönade relationer. Detta är inte specifikt kopplat till julen, men det är korrekt att säga att det ofta är ett förlopp över jul- och nyårshelger där detta förstärks. Därför kan vi bara säga att alla kvinnojourer och alla som jobbar ideellt vet att nu väntar då de behövs kanske ännu mer än vad som gäller annars. Vi ska sända dem en tanke också i alla de som gör insatser och står utsatta människor bi i vad som kanske kan bli en annan känsla av jul än vad som gäller för de flesta av oss. 69 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Därmed är dagens frågestund avslutad och jag tackar statsministern och frågeställarna. 12 § (forts. från 10 §) Försvar och samhällets krisberedskap (forts. FöU1) 70 (V): Det är alltid intressant att diskutera budget speciellt försvarsbudget. Jag tycker att det är extra intressant eftersom det faktiskt har hänt en del . Då hade vi en debatt som var mycket mer förutsägbar än vad årets kan vara. Jag ska börja med att yrka bifall till reservationerna 6, 7 och 10 så att jag inte glömmer det. har i sitt budgetförslag en helt annan inriktning än den borgerliga regeringen. Jag antar att ingen är förvånad över det. Det den här regeringen har lyckats med är att dra isär ekonomiskt. Klyftorna ökar, och många människor far illa i landet. Vi hörde till och med statsministern erkänna hur det är. Massarbetslöshet är vardag, och ojämlikheten brer ut sig alltmer. vill i sitt budgetförslag investera i fler jobb, ökad jämlikhet och bättre välfärd. Full sysselsättning är det överordnade målet för vår budget som helhet. Vårt förslag inom utgiftsområde 6 är som sagt en del av vårt budgetalternativ som helhet. Därför gör vi omflyttningar inom området. Vi tänker påbörja en förändrad inriktning av försvarspolitiken i stort. vill ha ett starkt försvar uppbyggt på värnplikt och samhällsplikt, kompletterat med frivilliga insatser och en mindre del heltidsanställda som insatsstyrkor.