prot · GZ0951 · 2011-12-19 00:00:00 — I syfte att åstadkomma detta arbetar vi nu fram en innovationsstrategi för som ska prägla samhällets alla sektorer men inte minst utbildningssystemet, naturligt nog. Denna strategi kommer att vara klar . Det kommer att bli mycket spännande att få delta i slutförandet av strategin och sedan de budgetpropositioner och de forsknings- och innovationspropositioner som ska haka i denna strategi. I detta anförande instämde i (C) och (KD). 53 (S) replik: Jag måste få börja med att korrigera i förra replikskiftet, därför att de här pengarna finns visst. Under rubriken på s. 134 står det 915 miljoner. 615 ska gå till platser och 300 miljoner till kvalitetssatsningen. behöver vi inte vara förvirrade över det. Det är inte bara som ska gå hem och läsa på utan även , därför att vårt mål angående 3034-åringarna gäller ju både högskola och yrkeshögskola. Det kan vara det som har missat. De 8 700 platserna plus de 6 500 platserna är en högre andel, så det är inte någon neddragning eller reducering. Men det var inte det jag skulle fråga om. är ju ett parti som har brukat värna utveckling och tillväxt i hela landet. Din partiledare var på besök i och passade på att vurma för högskolan där. ställer sig ditt parti bakom en politik som spelar lite svälta räv med de mindre lärosätena. De får bara en rännil av forskningsresurserna som räknas ut procentuellt. Det gör att skillnaderna ökar ännu mer. Sedan underkänns de för bristande forskningsanknytning. Hur hänger det ihop att när man är ute i landet pratar och vurmar för de små och medelstora högskolorna men gör någonting helt annat när man kommer till , ? 54 (C) replik: Jag pratade ju om innovationsstrategin, och jag tror att har mycket att lära oss där med tanke på det innovativa sättet att ta replik på två personer under ett och samma replikskifte. När det gäller utbildning och forskning i hela landet ska vi ha en sak helt klar för oss. Utbildning och forskning av god kvalitet är precis lika mycket värt oavsett var det är, om det är på de mindre lärosätena eller på de större lärosätena. Det vi måste ha är en bra politik som gynnar kvaliteten var den än må uppstå. Det finns en nidbild av att regeringen vill slå ihop lärosäten och kanske till och med lägga ned lärosäten. Det är inte sant. I den mån de tankarna finns är de absolut inte regeringens. Det är bara att läsa senaste budgetpropositionen. Där säger regeringen klart och tydligt att en god kvalitet ska finnas över hela landet, att det ska finnas på både små och stora lärosäten och att det är lika mycket värt. I ditt anförande, , hade du en utläggning om grundforskning kontra . Om jag fattade rätt hävdade du att man ska satsa mer på grundforskning och inte bara på . Jag blir sugen på att veta mer om det. Ofta hävdar man ju att det är just grundforskning och satsning på grundforskning som leder till . Kan du ha menat att du vill ha en annan balans mellan grundforskning och tillämpad forskning? 55 (S) replik: Det räcker inte att säga att det är viktigt att det ska vara god kvalitet i hela landet, . Man måste också styra resurserna så att det blir god kvalitet i hela landet. Jag menar inte att vi ska ha högskolor i hela landet främst för regionernas skull. Jag tror att de är bra för den vetenskapliga kvaliteten och tillväxten i hela landet eftersom de ofta jobbar lite annorlunda och har tätare kontakter med arbetsmarknaden. Jag vet att de också har stor betydelse för att bryta den sociala snedrekryteringen. Tror att , , eller någon annan plats där det finns en mindre högskola kommer att klara av att rekrytera sjuksköterskor och lärare om ni straffar ut dessa högskolor? Är det okej att priset för detta är en ökad snedrekrytering? 56 (C) replik: Det är min förhoppning och tro att inget av de lärosäten du nämner, , kommer att straffas ut. Vi har en politik som främjar kvalitet var den än finns. Som du märkte av mitt anförande har jag och idéer om hur vi ska komplettera systemet för hur vi fördelar resurser. Jag ser gärna att man premierar samverkan och innovationsarbete. Det skulle gynna några av de lärosäten som känner sig missgynnade men även några av de stora, till exempel KTH och som är duktiga på detta. En del av oppositionens missuppfattning av vår politik har att göra med att vi har en helt annan syn på hur man fördelar resurser. På er retorik låter det som att portionerar ut resurserna godtyckligt och straffar vissa lärosäten och gynnar andra. Så är det inte. Vi har konstruerat vissa nycklar som främjar kvalitet när det till exempel gäller publicering och citering av forskning. Detta gäller alla lärosäten. På Socialdemokraternas tid lade man pengar där man ville. blev hedersdoktor på ett universitet tack vare att han var snäll mot det lärosätet. Den tiden är dock förbi. Jag ser gärna att man förfinar de system vi har för att fördela resurser. Det kanske skulle gynna vissa lärosäten som känner sig missgynnade, men det skulle vara för att de är bra och inte för att de ligger på en viss ort eller har en viss storlek. 57 (FP): När man hör de rödgröna partierna förstår jag inte riktigt vad alternativet till regeringens skolpolitik är. De har mycket synpunkter och kritik men när retoriken rensas bort vill de egentligen bara gå tillbaka till det gamla systemet. Det motsätter jag mig. Svensk skola står inför stora utmaningar. Vi fortsätter i nästa års budget att ta krafttag för att höja resultaten, men mer pengar löser inte skolans problem. Genomströmningen på gymnasieskolan påverkas direkt av elevernas förkunskaper från . Det förvånar mig att ingen av oppositionsföreträdarna har fokuserat på skolans egentliga stora utmaning, nämligen kvalitet och genomströmning. Nationella rapporter visar att endast varannan elev som påbörjar en gymnasieutbildning avslutar den med godkända betyg i alla kurser. Genom att skärpa intagningskraven kommer fler elever att klara av sina studier. Det individuella programmet har inte heller omnämnts. Det var ett stort misslyckande. Kollektiva lösningar, dålig kompetens bland lärarna och låga förväntningar har bidragit till att många ungdomar aldrig fått det stöd de har rätt till. Vi har ersatt det individuella programmet med fem särskilda program i gymnasieskolan, som i större utsträckning ska bidra till att ungdomar får en reell chans att klara av gymnasiet och gå vidare till högre studier eller arbete. Det gamla individuella programmet hade ett uppdrag. Det var att göra alla ungdomar behöriga till ett nationellt program, som i sin tur hade till uppdrag att förbereda unga för att gå vidare till högskolan eller åtminstone lämna gymnasieskolan med en högskolebehörighet. Slutresultatet känner vi i de borgerliga partierna i alla fall till men tydligen inte de rödgröna: avhopp, skolk och elever som lämnar gymnasiet utan slutbetyg och gick rakt ut i ungdomsarbetslöshet. Kommunerna skulle spara mycket resurser på att ha en tydlig ledning och kvalitetssäkring av det gamla individuella programmet eller det som kommer att vara fem särskilda program. Ungdomsarbetslösheten har omnämnts av några företrädare för oppositionen, vilket jag välkomnar. Man erkänner dock inte att av den så kallade ungdomsarbetslösheten utgörs av heltidsstuderande. Vi ska inte förminska problemet med ungdomsarbetslösheten, men det är viktigt att koncentrera sig på dem som faktiskt har bekymmer, nämligen på dem som inte har utbildning och på dem som inte får några insatser över huvud taget. Lärlingsutbildningarna och yrkesutbildningarna ogillas fortfarande av många lokala socialdemokrater och vänsterpartister. De vill tillbaka till det gamla. Vi får dock inte glömma att en viktig poäng med den nya gymnasieskolan är att stärka kopplingen till arbetslivet och utbilda ungdomar så att de blir anställningsbara. Vi har en gymnasieskola som är anpassad efter individens behov, och vill vi avsätta mer resurser för att bygga ut antalet lärlingsplatser ytterligare. Vår stora utmaning är som tidigare nämnts lärarkompetensen. Det var alliansregeringen som började ta tag i frågan. Statskontoret redovisade att av grundskoleundervisningen bedrevs av lärare som saknade lärarexamen med inriktning mot skolform och årskurs och tillräcklig utbildning i undervisningsämnet. av alla tillsvidareanställda lärare saknade helt lärarexamen. Skolinspektionen bekräftar i sin rapport att många lärare undervisar i ämnen som de inte har behörighet för. Många kommuner låter obehöriga hoppa in och undervisa i exempelvis matematik. Det är inte acceptabelt. Det äventyrar elevernas rätt till en bra undervisning men också möjligheten till en rättssäker bedömning. Vi styr nu om i skolpolitiken från att inte ha värderat och ställt krav på lärarexamen och ämnesbehörighet till att kräva det i den nya skollagen. Lärare som undervisar och som ska sätta betyg ska ha lärarexamen och ämnesbehörighet och vara behöriga för det stadium man undervisar på. Den nya lärarlegitimationen är därför en viktig kvalitetssäkring. Jag noterar till min besvikelse voteringen i när 23 miljöpartister röstade nej och 17 vänsterpartister avstod. I nästa års budget avsätts resurser för att öka andelen behöriga lärare och till Lärarlyftet för fortbildning av lärare som har examen men som saknar ämnesbehörighet. Lärarens kompetens har nämnts som det mest avgörande för skolans resultat. Därför är det angeläget att fortsätta denna satsning. Ska vi lyckas vända trenden behövs en tuff statlig styrning och uppföljning, bland annat genom Skolinspektionen. Den har inte heller nämnts tidigare. Myndigheten spelar en central roll för kvalitetsarbetet. Det spelar ingen roll vilka beslut vi fattar i kammaren och hur mycket resurser vi anslår i statsbudgeten om besluten inte får genomslag på kommun-, skol- och klassrumsnivå. Skolinspektionen har tyvärr konstaterat stora brister i det systematiska kvalitetsuppföljningsarbetet. Endast ett fåtal kommuner undkom kritik på denna punkt. Att många rektorer inte vet hur resultaten ser ut på den egna skolan är ett bekymmer. Ännu mörkare blir bilden när Skolinspektionen granskar huvudmännens kvalitetsarbete på kommunnivå. Den som inte har koll kan heller inte ta ansvar och vidta åtgärder. Jag vänder mig till som sade att vi ska lyssna mer på SKL. Jag ska läsa en bit ur min kvällslektyr skriven av . På sidan 72 sammanfattar han så här: Sammantaget önskar att skolan betraktas som vilken verksamhet som helst och att endast mål för verksamheten ska anges av staten. Inga regler om behörighet, timplaner, ämnen, fortbildning etcetera ska finnas. Det var tur att vi inte följde . Den nya skollagen utökar Skolinspektionens mandat med fler instrument: fördjupade tillsynsbesök, vitesbelägganden, förelägganden och tillfälligt eller definitivt verksamhetsförbud. Dåliga skolor ska inte få drivas. De som har stora kvalitetsbrister ska kunna stängas. Inspektionens beslut ger en viktig signal till skolhuvudmännen. Det görs en satsning på vuxenutbildningen. Vi avsätter drygt 2,2 miljarder till vuxenutbildningen och . Satsningen på yrkesvux och statsbidrag för lärlingar inom vuxenutbildningen är viktiga komplement för att möta den ungdomsarbetslöshet som finns, men också för att bättre matcha arbetsmarknadens behov av kompetens. Jag kan till min glädje konstatera att gör ett gott arbete. redovisades att av de studenter som hade gått på 2010 hade ett arbete inom sitt område efter avslutade studier. Det är mycket positivt. Det visar att regeringen är på rätt väg. 58 (SD): Det var några saker jag inte hann säga i mitt första anförande, som jag kort vill nämna. Jag vill faktiskt berömma regeringen när det gäller synen på . Där tycker jag att de har gjort helt rätt. Jag lyfte fram mycket förra gången så det här blir något av en repris, men jag vill ta tillfället i akt och komma med några kloka ord. När det gäller den högre utbildningen menar vi att huvudsatsningen måste ligga på matchning. Det har flera tagit upp; det är inte något konstigt. Vi måste redan från början satsa på studievägledning. Det är viktigt att våra barn och ungdomar, framför allt tonåringar, hittar rätt så att de vet vad de ska göra. Det är viktigt att de får hjälp att göra rätt val; det är inte alltid så lätt. Det behövs en effektivisering för att matcha utbildningsutbudet mot näringslivets behov av kompetens. nämnde något om att det inte är en tävling i vem som kan erbjuda flest platser. Det är det inte. När vi säger att vi vill satsa mycket pengar på Myndigheten för är det inte för att vi vill kunna slå oss för bröstet och säga: Titta, vi satsar mest pengar och kan erbjuda flest platser. Vi gör det för att vi tycker att det är en viktig satsning. Det är ju alltid roligt att satsa mer än regeringen, men det är en annan fråga. Jag är helt övertygad om att regeringen ibland kan snegla på oppositionen, . Jag tror att det är en del av det politiska spelet att vi tittar på varandra och lånar och ibland till och med stjäl idéer av varandra. Det ska vi vara medvetna om. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §.) 8 § Allmän miljö- och naturvård m.m. Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2011/12:MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård m.m. (prop. 2011/12:1 delvis och skr. 2010/11:157). 59 (S): Vi ska nu debattera miljö- och jordbruksutskottets betänkande nr 1 om allmän miljö- och naturvård. Jag börjar med att yrka bifall till reservation nummer 2. Vi står här i kammaren och ska debattera miljöfrågor. Det kommer nog att bli mest fokus på klimatfrågor. Det är lite mer än sedan klimattoppmötet i avslutades. Vi kan konstatera att det inte blev tillräckligt. Det blev inte tillräckligt för att skydda mänskligheten och inte tillräckligt för att rädda vår planet. Det blev ett lyckat misslyckande. Vi kan konstatera att det är en process, men innehållet är inte mycket att hänga i julgranen. Det kommer inte att garantera att utsläppen minskar, och det är osäkert vilka mål som gäller framgent. Jag tror att det kommer bli oerhört svårt att uppnå tvågradersmålet ett mål som egentligen skulle behöva skärpas. Men vi kan inte ge upp. Vi måste tänka globalt men börja agera lokalt. Vi måste jobba vidare på den internationella arenan men framför allt måste vi visa ansvar på hemmaplan, både i och inom EU. måste återigen bli ett föregångsland. För att vi ska klara det krävs det en hel del av den . Det känns snarare som om vi har gått i helt motsatt riktning . Det räcker inte att plocka bort skatten på handelsgödsel, vilket är ett effektivt instrument för att minska jordbrukets klimatpåverkan. Det räcker inte heller att ta bort stödet för lokala klimatinvesteringar som har fått i gång en omställning lokalt och som har minskat utsläppen med koldioxid . Det duger inte att blunda för de problem som finns inom transportsektorn. I stället behöver vi satsa. Vi måste visa vilja och politiskt mod. må vara ett litet land men våra insatser är viktiga både som ett föredöme för andra och för att minska de totala utsläppen av växthusgaser. måste ta sin del av miljöansvaret. Jag anser att vi borde gå före. Vi ska vara först med att använda framtidens miljöteknik. Då krävs insatser inom ett antal områden. Vi måste investera i järnväg och kollektivtrafik. Vi måste satsa på förnybar energi och energieffektivisering, och vi måste skapa olika typer av politiska styrmedel för att förändra det svenska samhället till att bli mer hållbart. Jag tror att de offensiva miljöinvesteringarna kommer att tjäna oss . Det kommer att stärka vår konkurrenskraft, bygga broar till jobb och välfärd, och rädda vår planet. Det kommer inte minst att visa de fattiga länderna i världen att vi tar vårt ansvar. Om inte vi tar ansvar, vem ska då göra det? Det är lite synd att vår miljöminister inte närvarar i denna viktiga debatt. Det hade varit spännande att höra hennes reflexioner efter klimattoppmötet. Hur ser hon på och världens utmaningar ? Det hade framför allt varit spännande att höra vad hon anser att regeringen ska göra för att vi ska ta vårt ansvar i miljöfrågorna. Regeringen är passiv och verkar snarare undvika de problem och utmaningar som det svenska samhället står inför. Det tycker jag är oerhört problematiskt. En annan fråga som har aktualiserats är att återigen har fallit på den internationella miljörörelsens rankning av progressiva klimatländer. presenterar organisationerna och German Watch en internationell rankning av klimatskyddet i de länder som tillsammans står för av världens utsläpp, det så kallade Climate Change Performance Index. I kategorin Klimatpolitik, det vill säga en bedömning av landets nationella och internationella politik, har rasat . låg vi på 5:e plats. hamnade vi på en skrämmande 24:e plats. har vi rasat ytterligare tio placeringar och hamnar på chockerande 34:e plats. Det är inte acceptabelt. Som grädde på moset kom den officiella statistiken för utsläppen av växthusgaser 2010. Siffrorna visar på att utsläppen har ökat. Under den socialdemokratiska regeringsperioden lyckades vi minska utsläppen, och trenden har sedan fortsatt under med borgerligt styre. Den trenden är nu bruten. Utsläppsnivåerna i har stigit markant och ligger i paritet med vad de gjorde när borgerligheten tog makten , det vill säga att de styrmedel som den socialdemokratiska regeringen införde delvis har tagits bort. ser vi att utsläppsnivåerna återigen ökar. På punkt efter punkt kan man nu konstatera att regeringens prat om att är ett av de länder i världen som har den mest ambitiösa klimatpolitiken bara är tomma ord. Det går inte att leva på gamla meriter i evighet, utan det krävs faktiskt handlingskraft, och det krävs att man vågar ta ansvar. Det handlar också om att ha lite tempo. Man har inte infört några nya styrmedel, och därför har vi också tappat i olika internationella rankningar och i den faktiska utsläppsstatistiken. Här handlar det om att vi måste ta tag i de problem som finns och inte bara ducka i alla svåra och jobbiga frågor. och världen står inför ett tufft läge, och krävs det handlingskraft. Globalt har vi sett att den finns men kanske inte riktigt i den omfattning som vi skulle vilja. krävs det handlingskraft lokalt. De miljöproblem som vi har kräver investeringar, och det kommer att krävas ett antal tuffa beslut. måste ta ansvar, och då kommer man inte att klara av att ducka i fråga om de många och svåra prioriteringar som vi står inför, utan vi måste våga satsa och utmana. Vi socialdemokrater vill utveckla miljöpolitiken. Vi vill skapa ett sunt system för att energieffektivisera bostads- och fastighetsbeståndet i . Vi vill hitta ett helhetsgrepp kring transportsektorn för att på så sätt lösa dessa miljöproblem. Vi vill också jobba mer med forskning och utveckling eftersom det är ett oerhört viktigt område för att klimatarbetet ska fungera, både regionalt och nationellt. Här finns det ett antal oerhört skickliga och bra aktörer, men här måste det till ytterligare medel och ytterligare stimulans för att skapa nya innovationer. Vi socialdemokrater har, som jag har sagt, en hög ambition på miljöområdet. Vi har byggt upp det svenska samhället till en rättvis välfärdsstat. är utmaningarna större. måste återigen bli rättvist och solidariskt, men det kommer också att krävas en grön profil och ett större ansvarstagande för vår miljö. Inom utgiftsområde 20 finns det ett antal delar som jag tänkte lyfta fram och som jag anser vara extra viktiga. Först och främst vill vi införa ett nytt system med stöd för lokala klimatinvesteringar. Vi vill satsa , det vill säga , för att skapa lokala klimatinvesteringar. Kommuner, företag och ideella organisationer ska ha möjlighet att söka detta. Vi ser nämligen att detta ger och har gett effekt. Huvudinriktningen ska vara energieffektiviseringar. Det handlar om att öka produktion och konsumtion av förnybar energi. Det handlar om att stimulera nya innovationer och skapa arbetstillfällen och ny energi. Ett exempel är biogasproduktion där vi inte når upp till de mål som jag anser att borde ha i fråga om detta. Grundproblemet runt om i landet är att det råder brist på kapital och brist på investeringar. Detta tror jag att ett lokalt klimatinvesteringsprogram kan få fart på. Ett annat område där vi måste hitta nya lösningar gäller förorenad mark. Områden där gamla industrier har lämnat efter sig massor av gifter i marken är oerhört problematiska både för människor och för natur. Här har det bedrivits ett bra arbete för att hitta problemen. har sagt att man behöver mer pengar för att lösa detta. Vi tror att man måste hitta en ny modell för att föra över kostnaderna från staten och kommunen till dem som ansvarar för denna typ av verksamhet. I stället bör man utreda och se över möjligheterna att ta ut någon typ av avgift för dem som bedriver miljöfarlig verksamhet och placera dessa pengar i en fond så att man kan komma åt problemen och se till att förorenaren betalar, även om man inte hittar den ansvariga förorenaren just i det specifika fallet. Ett annat område som är oerhört viktigt gäller biologisk mångfald. I den statliga budgeten sänktes anslaget för skydd av värdefull natur med , vilket är av anslaget. kunde regeringen genom att lägga ihop olika budgetposter och jämföra dem med några andra påstå att man hade ökat anslaget med , trots att det i praktiken handlade om en höjning på . Det som regeringen då kallade för det ojämförligt största steget för skyddande av skog kommer att ta . räknar med att man inte på långa vägar kommer att nå målen när det gäller de bytesprogram som man har byggt upp med och som ska vara genomförda till 2014. Det ser jag som oerhört problematiskt. Regeringen måste ta tag i situationen när det gäller den svenska skogen och den biologiska mångfalden. Vi vill stärka anslaget för skydd av värdefull natur med . Vi föreslår att anslaget ökas med för vart och ett av åren 20122015. Nästa fråga som jag tänkte ta upp rör regeringens förslag om en supermiljöbilspremie. Vi tror att denna premie kommer att gynna bara de människor som kommer att köpa mycket dyra bilar. Vi skulle hellre ha sett en bredare reform där man skapar ett omställningstryck. Vi vill i stället satsa under ett nytt anslag, nämligen miljöbilsbonus, som gör att man kan få stöd från och om man köper bil. Det kommer att skapa ett omställningstryck som gör att fler bilar inkluderas och fler människor får möjlighet att efterfråga och köpa en miljöbil. Förutom detta vill vi införa en registreringsskatt på mellan och för bilar som har mycket höga koldioxidutsläpp. Vi bedömer att detta system kommer att bli statsfinansiellt kostnadsneutralt. Men vi tror att det i längden kommer att innebära att vi får ett större omvandlingstryck. På det sättet kommer försäljningen av bilar som har lägre utsläpp av koldioxid att öka. Avslutningsvis: Vi socialdemokrater är frustrerade. har ingen miljöpolitik, och våra utsläpp ökar. Vi tappar i olika internationella undersökningar, och regeringen står handfallen. Ingen verkar ta ansvar. Vi socialdemokrater vill ta ansvar. Vi vill bygga ett rättvist och grönt , ett där alla har råd att vara miljö- och klimatsmarta, och vi vill bli ett föregångsland igen. Därför måste vi våga satsa på infrastruktur och kollektivtrafik, på energieffektiviseringar och förnybar energi och på smarta långsiktiga styrmedel för miljön. 60 (MP): Även jag tänkte börja med klimatet. Det är lite svårt att låta bli det med tanke på det stora klimattoppmötet i . Det blev inte totalt fiasko trots lågt ställda förväntningar. Förhandlarna kom hem med någon form av avtal, eller i alla fall en överenskommelse om att komma överens. Så långt var allting gott. Problemet är att för klimatet är detta helt otillräckligt. Gör vi inte mer än det vi lovade i kan vi glömma 2-gradersmålet, för att inte tala om 1 ½-gradersmålet. Då är det snarare en uppvärmning på tre fyra grader vi går emot. Någon grad hit eller dit kan låta som en futtig skillnad, men det kan bli förödande. Det ironiska är att de som drabbas hårdast är de som har minst skuld i det hela: fattiga människor i fattiga länder vilkas utsläpp är långt mycket lägre än våra.