prot · GY09109 · 2011-06-01 00:00:00 — Jag kan inte sätta något datum för det. Men jag kan lova att vi är lika angelägna att få fram lagstiftningarna som oppositionen är. I vår energiöverenskommelse är utvecklingen av den förnybara elen viktig. Elcertifikatssystemet är drivande för att få fram ständigt nya kilowattimmar förnybar el. Systemet ses ständigt över och utvecklas för att nå förnybarhetsmålen. Just nu står vi inför en stor förändring och utvidgning av elcertifikatssystemet när vi nu går in i ett samarbete med . Det är ett samarbete som vi har diskuterat i denna kammare väldigt länge och som även branschen för förnybar energi ser som ett välkomnat förslag och en bra utvidgning och ger den bra möjligheter att ytterligare växa på den nordiska marknaden. I dagens debatt kräver Socialdemokraterna låga förutsägbara elpriser för konsumenterna. Hur ska det åstadkommas? Jo, genom att skrota tillsynsmyndigheten, eller i varje fall skuldbelägga denna för att vi har haft en för låg elproduktion i förhållande till vår konsumtion. Jag hoppas att Socialdemokraterna även i andra sammanhang är lika angelägna om att stödja elkonsumenterna och vår svenska industris framtid när det kommer till frågan om att säkra en stabil elförsörjning för . Vår elintensiva industri har länge efterfrågat klara besked från S när det gäller energipolitiken. När det är sagt håller jag med om att tillsynsmyndighetens funktion är viktig. Därför finns det en rapport från själv som lyfter fram de olika myndigheternas uppdrag. Förslaget är att regeringen ser över de uppdrag som , och har. Målet är att förtydliga myndigheternas roll och öka kundernas förtroende. Även det förslaget bereds hos . El är inte vilken vara som helst. Den är livsnödvändig för ett modernt samhälle. Vi behöver en stabil, förutsägbar politik och en politisk ledning som vågar stå upp för det långsiktiga och inte falla offer för populism. Regeringen har en långsiktig politik med höga mål för den förnybara elproduktionen men även tydliga besked om att vi inte äventyrar framtid. Vi vill ha en säker och hållbar elproduktion som fungerar både när det är kallt och under sköna sommarmånader. Men vi ändrar inte våra politiska ställningstaganden beroende på dagstemperatur. 11 (S) replik: Jag vet inte om jag uttryckte mig vårdslöst tidigare i mitt anförande. påstår att vi från Socialdemokraternas sida föreslår att vi ska skrota myndigheten, i det här fallet . Jag sade nog inte så, och jag tror att protokollet kan visa det. Jag har uttryckt vad vi vill göra från Socialdemokraternas sida, nämligen att göra en ordentlig översyn av myndighetens roll och uppdrag och hur man har tolkat sitt uppdrag. Att och förespråkar marknaden och marknadsfunktioner i alla de här sammanhangen kommer inte som en överraskning, i varje fall inte för mig. Men, som jag försökte säga i mitt anförande: Ska inte den marknaden fungera också för konsumenterna? Min och vår bestämda uppfattning är att den inte gör det. Det är därför som vi i våra reservationer har ett mycket tydligt konsumentperspektiv. Vi tycker att det är egendomligt att den beräkningsmodell man har för att mäta nätavgifterna utgår från en nyanskaffningsprincip som skulle innebära att det varken finns möjligheter till lån eller försäkring och att alla nät ska byggas nya . Jag håller med om vikten av kvalitet och leveranssäkerhet. Men modellen i sig måste ifrågasättas. När myndigheten går ut med sitt förhandsbesked konstaterar man att ett antal nätföretag underdebiterar sina kunder. Det är ett väldigt egendomligt sätt att uttrycka sig. Det föranledde en av aktörerna att efter konstatera: Vi tänker minsann inte ta ut hela intäktsutrymmet. Vi ligger under den höjning som vi har utrymme för från . När så sker menar vi att det inte är en fungerande marknad och en fungerande modell. 12 (M) replik: Jag uppfattade inte någon fråga här, men jag kan kommentera lite av det som sades. Vi har två extrema vintrar bakom oss. Vinterns elpriser har varit en chockartad upplevelse, och problemen är väl kända. Vi har haft en för låg produktion i förhållande till konsumtion. är den myndighet som ska kontrollera att energimarknaden fungerar som den ska. När människor upplever de chockartade elpriserna reagerar de, och det ska de också göra. har , som jag sade i mitt anförande, själv föreslagit att regeringen ser över det uppdrag som bland annat har. Här handlar det om förtroende. Konsumenterna måste ha ett förtroende för elmarknaden. El är inte vilken vara som helst. Den är, som jag sade, livsnödvändig för våra konsumenter. Förslaget som kommer från bereds nu hos . Det har varit en del kritik från Socialdemokraterna mot modellen för nettodebitering. Jag förstår det så i betänkandet att Socialdemokraterna backar om förslaget att skrota den föreslagna förhandsdebiteringsmodellen. Även vi säger att det är en modell som inte har prövats. Som Socialdemokraterna skriver i sitt särskilda yttrande har det under beredningens gång kommit fram information som gör att man just nu inte vill skrota den föreslagna förhandsdebiteringsmodellen som har föreslagit. Om det är så att ni under debattens gång återigen ha ändrat er vore det bra och trevligt att få reda på det. 13 (S) replik: Vi får se om vi kan bringa någon klarhet i detta. Det är inte så att vi under debattens gång eller under betänkandets processande har ändrat oss. Om man läser betänkandet och om man lyssnar på vad jag i alla fall försöker säga kan man konstatera att det vi i vårt särskilda yttrande tar ställning till är att vi har ändrat vår uppfattning om tolkningen av begreppet nätavgifter i förhållande till nättariffer. Vi har sagt att vi kan ha en viss respekt för hur man försöker beräkna modellen. Det vi kritiserar och där kvarstår vår kritik är sättet att beräkna nätavgifterna och den framtida beräkningsmodellen för dessa. Det är detta som vi bland annat anser måste ses över. Det är inte för inte som bland andra och har varit mycket kritiska i sina remissvar till modellen. Det är det som är utgångspunkten. Därför blir min fråga till och till i det här fallet: Var finns konsumentperspektivet i ert sätt att se det? Enligt mitt sätt att se det är detta en marknad som fungerar för producenter, nätägare och elhandelsföretag inte för konsumenter. 14 (M) replik: När det gäller förhandsdebiteringsförslaget säger , och även vi i betänkandet, att vi kommer att följa utvecklingen. Detta är en modell som ska skapa förutsägbarhet. Men det är också en modell som ska säkra att nätbolagen har tillräckligt med investeringsmedel för att kunna bygga ut ett smart och modernt elnät för att kunna ta emot den el som både Socialdemokraterna, och efterfrågar. Det är den nya förnybara elen, som ofta är producerad hos den enskilde konsumenten som i vissa fall nu har möjlighet att bli producent. För att kunna klara detta och för att kunna ha denna förutsägbarhet och förutsägbarhet är bra även för konsumenterna är nättariffmodellen bra. Den är tänkt att skapa förutsägbarhet. Den är tänkt att skapa ett utrymme för nödvändiga investeringar. Den är inte tänkt att vara en modell som ska gynna elnätsbolagens plånböcker. Det är en modell som ska gynna konsumenterna. När man bygger nät måste man också veta var man kommer att investera. När man nu lägger fram sin investeringsplan för kommer man att kunna få den långsiktighet som efterfrågas. Men som vi skriver i betänkandet från vår sida, och som näringsminister säger, kommer vi att följa utvecklingen. Det är svårt att utvärdera en modell som inte finns. Det är svårt att se vad som skulle kunna hända. Men om farhågorna skulle slå in måste vi vara beredda alla som sitter här i kammaren att ta tag i detta och se till att konsumentperspektivet bibehålls. Det är mycket viktigt. Vi är alla elkonsumenter. Ingen av oss vill uppleva vinterns chockartade prishöjningar. 15 (MP) replik: anförande väcker ett antal frågor kanske fler frågor än dem vi fick svar på. Precis som anförs stämmer det att har att förhålla sig till och till den politik som EU för på området. Men jag undrar om regeringen har missat det faktum att EU:s politik är att fastprissystem bör införas i fler länder. Det har varit den EU-inriktade linjen att fastprissystem är ett av de viktigaste verktygen för att få till omställningen till förnybar energi. Flera länder har enligt betänkandet visat att det är möjligt att kombinera elcertifikatssystemet och fastprissystemet. De fungerar på olika sätt. Regeringen är passiv i frågan och avvaktar med en proposition. I väntan på att vi ska få klarhet i vad regeringen har för politik för egen el har vi en situation där människor frånhålls från möjligheten att delta i energiomställningen och ta makten över höga elpriser i egna händer. Min fråga till är: När kommer regeringen att presentera en politik för egen el? Och är man emot att hushåll tar makten i egna händer och äger sin egen elproduktion? 16 (M) replik: Som jag sade i mitt anförande bereds just nu både förslaget om nettodebitering och förslaget om timdebitering hos regeringen. När det gäller elcertifikatssystemet pågår det nu en ändring och en översyn som ska göra det enklare för mikroproducenter av el att ta del av systemet som vi ser en stor utvidgning av detta system i och med att vi kommer att få ett gemensamt system med . Propositionen skulle ha kommit . Frågan är mycket angelägen. Jag kan inte säga hur långt det har kommit, men jag vet att propositionen kommer att läggas fram snarligen. Det är viktigt att propositionen läggs fram, men när den gör det är det viktigt att den är väl genomarbetad så att alla eventuella frågetecken om lagstiftningen är avklarade. Det är vi skyldiga dem som är mikroproducenter av el och dem som skulle kunna tänka sig att bli det. Timdebiteringen av el kommer att vara ett viktigt incitament för alla våra elkonsumenter. Jag tror att jag har sagt det förut, men själv funderar jag på att knyta mina barns månadspeng till deras elkonsumtion. Det ska löna sig att hushålla med el. 17 (MP) replik: Det gläder mig förstås att regeringen och departementet arbetar med propositionen. Men det står tydligt i betänkandet att den väntades , och jag tror att vi är många som undrar varför den är försenad. Finns det olika politiska ståndpunkter mellan regeringspartierna? sade att vi kommer att få ett gemensamt elcertifikatssystem med . Denna fråga har fortfarande aldrig prövats i . Det har främst varit en debatt som har förts i medierna, och jag vet att förhandlingar har förts med . Men riksdag har aldrig haft möjlighet att ta ställning till frågan, så vi vet fortfarande inte om riksdag kommer att rösta för ett gemensamt elcertifikatssystem. Det är ytterligare en proposition som vi har väntat på den här våren och som har fördröjts. Jag tror att det vore bra om kunde bringa lite klarhet i varför propositionerna dröjer. Finns det olika politiska uppfattningar som gör att regeringen inte har lyckats enas om en politik i dessa viktiga frågor? 18 (M) replik: Jag skulle önska att jag satt i regeringen så att jag kunde påverka detta. Men sitter jag inte i regeringen, och jag har tyvärr ingen inside information om hur kansliarbetet i regeringen sker just . Därför kan jag som sagt inte ge dig något datum för när propositionerna kommer. Men det jag vet är att de finns och att de arbetas med. Som jag sade i det förra replikskiftet är det viktigt att alla eventuella frågeställningar är undanröjda när propositionerna läggs fram. När det gäller huruvida det finns en politisk oenighet inom våra fyra allianspartier kan jag säga att det inte finns någon sådan. Men vi är mycket angelägna om att propositioner som läggs fram för den svenska ska vara väl genomarbetade så att man inte fastnar i frågeställningar . Vi skulle kunna sätta press på regeringen, men varför ska man göra det när den redan arbetar med frågan? Vi är tydliga med att vi vill att andelen förnybar el ska öka. Det är regeringens eget beslut. Jag förstår att ni gärna vill att det ska framstå som att det är oppositionen som driver fram frågorna. Men så är det ju inte! Regeringen arbetar med lagstiftningen, som ytterligare ska gynna svensk förnybar elproduktion. Det är viktigt att även lagstiftningen, och inte bara elproduktionen, är hållbar. Propositionen kommer att presenteras för när den är färdig. Jag tycker att man från oppositionens sida försöker slå in öppna dörrar, och det är inget annat är ren populism. 19 (V) replik: Jag har några frågor till . Den första gäller om du är av samma uppfattning som näringsminister att solenergin nu börjar bli så konkurrenskraftig att den kan stå på egna ben och inte behöver några riktade bidrag från staten. Ja eller nej? Du tycker att det är bra att vissa energibolag tillåter produktion av egen el. Det tycker jag också. Men varför inte ge alla medborgare och andra producenter exakt samma förutsättningar? Just nu befinner vi oss i en gråzon. Vissa har tur. De flesta andra har det inte. Jag undrar vad ni på den borgerliga sidan väntar på. När får vi se propositionen? tillät man en utredning om detta. har ni haft på er. Du nämnde elcertifikaten och . Jag tycker också att det kan vara intressant. Men som sades har vi aldrig fått diskutera detta här i . Eftersom du lyfte upp frågan vill jag fråga dig: Hur kan vi garantera att den norska vattenkraften inte äter upp alla elcertifikat så att producenter av annan förnybar energi står där utan någon möjlighet att leverera? 20 (M) replik: Just nu bereds ett ärende om solenergi i . Det är mycket som bereds just . Jag kan glädja med att just nu bereds en förlängning av stödet till solenergi. Som svar på din första fråga kan jag säga: Nej, jag tror inte att solenergin står på egna ben . Stödet till solenergin kommer att förlängas. Jag tycker att det är väldigt positivt. Det är ett förslag från som jag välkomnar och som jag utgår ifrån att även övriga partier, även på oppositionssidan, kommer att välkomna. När det gäller den andra frågan om nettodebitering kan jag svara på samma sätt som jag svarade . Den propositionen ligger just nu i . Den bereds, och som jag sade är det viktigt att även vår lagstiftning, och inte bara energiproduktionen, är hållbar. När den beredningen är klar kommer det förslaget att läggas fram för . Det förslaget kommer att innehålla möjligheter till nettodebitering för alla mikroproducenter av el, men det är inte färdigberett. Det finns fortfarande en del frågeställningar kvar, bland annat skattefrågorna. Vi har haft en del debatter när det gäller kooperativa vindkraftverk och skattefrågor. Det känns som att de ibland kan vara lite oklara och otydliga. Det är väldigt viktigt att en sådan frågeställning inte återkommer. Därför är det viktigt att den här lagstiftningen blir grundligt beredd. Både och har rätt i att frågan om elcertifikatssystem med aldrig har lagts fram för . Men vi har diskuterat elcertifikatssystem med ett flertal gånger, och jag kan inte tolka det på annat sätt än att även oppositionen är mycket intresserad av det. Förslaget har varit ute på remiss hos alla producenter av förnybar el i . Remissvaren behandlas just nu i . Det är viktigt att remissvaren tas till vara så att vi får ett bra förslag när det slutligen läggs fram för . 21 (V) replik: När det gäller solenergi känns det lite ologiskt att först avveckla det stöd som finns och sedan återinföra det. Som jag har förstått det aviserar man först att det riktade stödet till solel ska avskaffas och sedan låter man det vara kvar, men det riktade stödet till solvärmen kommer att avvecklas. Det står i budgeten. Eller är det också någonting som ni nu ska återinföra trots att ni har budgeterat för att ni ska ta bort det? Det vore intressant att veta. Jag håller med om att lagstiftningen ska vara hållbar både ur ett ekologiskt och ur ett juridiskt perspektiv. Just därför tycker jag att det är så olyckligt att den här regeringen har infört ett kommunalt veto mot ett enda energislag, nämligen vindkraft. Det är verkligen inte juridiskt hållbart. Det innebär att ansökningar om ny vindkraft kan ligga på kommunkanslierna i en månad, , eller , och ingenting kommer att hända efter som de inte behöver göra någonting. Det är ett totalt juridiskt limbo som stora delar av vindkraften befinner sig i just . skulle jag vilja säga något om stöd till ny energi. Jag tror inte att riktade statliga subventioner är det bästa, utan det mest effektiva systemet är elcertifikatssystemet, men för ny energi som inte redan är introducerad behöver vi ett fastprissystem. Det är precis det som vi lyfter upp i vår reservation nr 2. Jag vill veta varför ni moderater är sådana motståndare till ett fastprissystem för att introducera till exempel solenergin på allvar i . 22 (M) replik: Det gläder mig att är glad för att vi fortsätter med stödet till solel. Jag kan inte ge något svar på frågan om solvärme. Jag är väldigt glad för att stödet till solel fortsätter. Med tanke på att vi snart kommer att införa nettodebiteringsmöjligheter tror jag också att det är mycket viktigt att vi får flera system som bygger upp vår förnybara elproduktion. När det gäller det kommunala vetot mot vindkraft vill jag säga att det finns ett kommunalt veto till, och det är mot uranbrytning. Det finns två kommunala veton här. var jag på besök på Högskolan på . Där forskar de väldigt mycket om vindkraft. De sätter inte bara in vindkraften i ett energiperspektiv utan även i ett socialt perspektiv och i ett samhällsvetenskapligt perspektiv. Jag tycker att det är mycket viktigt. Jag och den här regeringen vill se en utbyggnad av vindkraft i . placerade vi oss på den globala tio-i-topp-listan när det gäller nyetablering av vindkraft. Det är något som vi ska vara mycket stolta över. Även 2011 kommer vindkraftsetableringarna att slå rekord. Någonting som jag tycker är mycket viktigt för den framtida vindkraftsproduktionen i är att även de som inte själva är vindkraftsproducenter ska se någonting positivt när de ser på vindkraften. De ska se att det är någonting som gynnar både deras energisäkerhet och klimatet. För att nå de målen är det mycket viktigt att våra svenska invånare och våra svenska kommuner inte känner sig överkörda. De ska känna sig delaktiga, och de ska se det som är positivt. Jag tror att det målet nås bäst genom dialog. Väldigt många duktiga vindkraftsbolag går in med en ödmjuk hållning. De säger: Så här har vi tänkt göra. Vad säger ni? Svaret blir: Om ni plockar bort det och det tycker vi att det är jättebra. Genom dialog får man fram ny vindkraft, och genom den dialogen kommer det också fram en positiv hållning till vindkraftsetableringar. Det tror jag är den hållbara framtiden för vindkraft i . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2010/11:MJU24 Nedskräpning (prop. 2010/11:125). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 13 §.) Föredrogs civilutskottets betänkande 2010/11:CU20 Fastighetsrätt. 23 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 1 och 2 angående tomträtt och bostadsarrenden. Låt mig börja med tomträttens betydelse och titta lite bakåt i tiden. Tomträtten var tidigare ett viktigt redskap för att skapa möjligheter för fler att bo i egna hem. Man kunde bygga sitt eget hus utan att äga marken. I stället upplät kommunen marken med tomträtt. Men har vi allt oftare hört om problem när det gäller tomträtten och tomträttsavgälden. Allt oftare ser vi skräckexempel på att kommunerna höjer avgiften väldigt mycket och väldigt snabbt. höjs avgiften väldigt mycket. Det senaste exemplet kunde vi följa i tv när fastboende i fick sina tomträttsavgälder höjda från till . Det var flera som sade att de inte skulle ha råd att bo kvar utan måste söka nytt boende. Det är inte acceptabelt. har tomträtten blivit en väldigt otrygg upplåtelseform för den enskilde. Samma sak gäller i många fall bostadsarrenden. Allt fler arrendatorer befinner sig i en väldigt utsatt ställning. Alltför många hamnar i orimliga situationer när arrendeavgifterna plötsligt skjuter i höjden eller när det visar sig att besittningsskyddet är väldigt svagt. De här frågorna hänger naturligtvis ihop med prisutvecklingen på hela bostadsmarknaden. Det gäller också markpriserna som har skjutit i höjden enormt. finns det kommuner som tycker att de kan tillgodogöra sig värdestegringarna på marken genom att kraftigt höja avgälden eller privata fastighetsägare som kraftigt höjer arrendena. Det här är inte en rimlig bostadspolitik. Människor har byggt sitt hus och tror att de kan leva i trygghet, och så visar det sig att fötterna slås undan väldigt hastigt. Vi måste hålla i minnet varför systemet med markrätten en gång infördes. Det var en viktig del i att kunna skapa möjligheter för fler att bo i egna hem. Om vi har den politiska viljan måste det gå att även ta sociala hänsyn vad gäller bostaden. Vi socialdemokrater har envist stått bakom principen om bruksvärdessystemet när det gäller bostäderna. Det gäller naturligtvis också markfrågan. Utgångspunkten för bruksvärdessystemet är att människor ska känna sig trygga i sitt boende. Därför är det mycket viktigt att det görs en översyn av lagstiftningen kring tomträtterna liksom av reglerna för bostadsarrenden, detta för att de enskildas ställning ska kunna stärkas i de olika boendeprinciperna. Utgångspunkten i en utredning måste vara att se möjligheterna med att skapa generella skyddsregler mot oskäliga avgiftshöjningar, förstärka besittningsskyddet och så vidare. har regeringen äntligen och efter många interpellationer och debatter i kammaren sagt att det ska tillsättas en utredning. Direktivet planeras komma . Justitieministern har sagt att man ser problemen, men har man sagt att andra frågor är viktigare och därför prioriterat annat. Hon har även sagt: Det är inte så klokt att ha den här typen av upplåtelseform, men det återstår väl att se. Det gällde alltså frågan om tomträtt och markavgäld. Detta gör mig orolig. Vi socialdemokrater befarar att regeringen möter kritiken om tomträttsreglerna och bostadsarrendeavtalen med att tillsätta en utredning där vi är rädda att direktivet ska handla om att tomträtten ska avskaffas. Det vore mycket olyckligt. Vi behöver slå fast att den ska vara kvar och att vi i stället ska stärka regelverket på olika sätt. Därför anser vi inte heller att det ska införas någon friköpsrätt, men givetvis ska kommunerna, om de vill, kunna erbjuda möjligheter till friköp. Nej, vi tycker att tomträttsinstitutet i stället ska utformas som ett bostadspolitiskt instrument med social inriktning och att vi bibehåller de gamla principerna om varför tomträttsavtalen från början kom till. 24 (M): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i detta motionsbetänkande rörande fastighetsrättsliga frågor. yrkar jag avslag på de två reservationerna gällande tomträtt och bostadsarrende. En översyn bör göras av tomträttsinstitutet, och jag håller med om hennes problembeskrivning. Särskilt när det gäller privatbostadsfastigheter drabbas de boende av stegvisa avgäldsökningar som ofta blir stora då avtalstiderna är långa och markvärdet stiger. Liknande problem är det vid bostadsarrenden där avgiftens storlek bestäms när arrendeavtalet ingås. kan beloppet anses understiga en skälig nivå, och när nivån sedan anpassas vid en förlängning medför det en stor utgiftsökning för arrendatorn. Inom färdigställs ett direktiv som gäller en översyn av tomträttsfrågorna. arbetar även med att analysera behovet av en översyn av arrendereglerna, och ett direktiv väntas . Det finns därför ingen anledning att nu ta ställning till motionerna. Vid expropriation trädde nya ersättningsregler i kraft . En utredning om vinstfördelning pågår, och den ska redovisas . Ska en ny granne tåla störningar som lukt och buller från närliggande verksamhet om den fanns där tidigare? Utredningsarbetet har berört svårigheterna med att tillgodose skilda hänsyn och samhällsintressen inom ramen för en god helhetslösning.