prot · GZ0949 · 2011-12-15 00:00:00 — har vi höjningen av fribeloppet som jag tycker har varit en viktig reform, även om lät som om hon var emot det. Vi har kunnat göra detta, och vi har äntligen kommit bort från det vansinniga systemet att man ska bestraffas därför att man har tid att jobba lite extra. I stället för att man uppmuntras ska det alltså vara ett problem att man jobbar extra vid sidan av sina studier. Dessutom vet vi att de studenter som gör det har nytta av det eftersom de är mer anställningsbara efteråt. Detta är alldeles utmärkt och en viktig reform. En ansvarsfull ekonomisk politik spelar roll inte bara för vad vi gör för studenter här och . Jag kan inte låta bli att nämna det som kom ut . fattade regeringen beslut om vilken ränta som gäller för studielånen för den miljon, ungefär, svenskar som har studielån. Det är alltså en rekordlåg ränta för landets studielånstagare. Skälet till det är som ni vet att studielånsräntan helt enkelt baseras på vad staten har haft för upplåningskostnader . Sedan blir det ett genomsnitt av detta. Även på detta område visar det sig nu att en ansvarsfull ekonomisk politik inte bara gynnar dagens studenter. Den gynnar också dem som har studerat och har lån. Det låter lite krångligt med upplåningsränta för staten och så vidare, men egentligen är det ganska enkelt: Ju bättre sköter sin ekonomi, desto lägre räntor blir det för dem som har studielån. Det är alldeles utmärkt och ytterligare ett exempel. Resultatet av den politik som har förts , herr talman, har varit tydligt. Det visar att vi har vågat göra viktiga satsningar och att vi har kunnat prioritera trots svåra tider. Jag kan inte heller låta bli att notera det som finns nämnt i betänkandet om att i den senaste omfattande undersökning som CSN har gjort framgår det att köpkraften för studiemedlet är den högsta sedan det moderna studiemedlet infördes. Jag har full respekt för att många upplever att det inte räcker och full respekt för att vi kanske ska ha högre ambitioner framöver. Men låt oss ändå vara ärliga och konstatera att detta är bra! Det är väl ändå bra att trots problematik i omvärlden och trots alla möjliga diskussioner om prioriteringar har studenterna varit en av de grupper som har fått det lite bättre. Det är alldeles utmärkt. fortsätter vi satsningarna inte bara i allmänhet utan också i det betänkande som vi diskuterar . Vi gör det i och med att vi fortsätter satsningen på arbetslösa ungdomar som saknar fullständig grundskole- och gymnasieutbildning. Vi förlänger denna satsning, vilket är ytterligare ett sätt att stärka några av dem som kanske står längst bort från arbetsmarknaden. Det är också ett sätt att svara upp mot det som kanske är ett av de stora misslyckandena i svensk gymnasiepolitik att så många inte har klarat sig igenom grund- och gymnasieskolan. Det finns en del som jag tycker är viktigt att nämna apropå att kunna hantera de problem som har uppstått med de studenter på tekniska utbildningar som blev återbetalningsskyldiga därför att de gick på program där man läste lite snabbare än andra. Också detta hanteras och löses i och med det här. Sammantaget tycker jag att vi i ord och handling har visat att vi har varit beredda att göra stora förbättringar. Vi ser framför oss en situation där studiemedlet har högre köpkraft den högsta på länge . Över huvud taget får vi på detta sätt ett generöst studiemedelssystem som vi visar att vi menar allvar med. Jag har förståelse för hur det känns om man tillhör oppositionen. Där har man talat om detta inte bara , utan det var den officiella retoriken även i majoritet. Och genomför vi förbättringarna, dessutom när det är svåra tider! Jag förstår att det svider lite grann, men det är bra för studenter. (Applåder) I detta anförande instämde (M) och (C). 179 (V) replik: har aldrig riktigt sett något problem med studenternas ekonomiska situation. Vi har haft många sådana här debatter, och han har alltid tyckt att det systemet generöst och att det inte behöver göras så mycket med det. Det har kanske varit andra som har varit mer för att höja studiemedlen; alla partier utom har velat höja studiemedlen. Visst ska man kunna jobba vid sidan om! Jag har inte haft någonting emot att fribeloppet har höjts. Men problemet är att det inte är detta det handlar om . är det snarare en förutsättning att jobba vid sidan om för att man ska kunna klara sin studieekonomiska situation. Det är det som är problemet, för det leder till att det bara blir en del som har möjligheten att göra det. Vi vet att studenterna och deras liv ser väldigt olika ut. Man jobbar kanske med saker som inte alls har med ens utbildning att göra. Jag tycker att arbetslivserfarenhet kan vara viktig, men det ska också vara det som är relevant för ens utbildning. Många högskolor har dessutom uttryckt att det finns ett problem med att många studenter får jobba vid sidan om eftersom det därmed sänker kvaliteten på utbildningen. 180 (M) replik: Låt oss börja med detta: Nej, jag upplever inte att jag alltid har sagt att allting är jättebra för studenter. Det är klart att jag har full förståelse för att det finns gott om studenter som har svårt att få pengarna att räcka till, inte minst därför att alla inte ser likadana ut och har det på samma sätt. Däremot har jag vänt mig lite grann mot den andra beskrivningen. Om man lever i ett land med ett studiestödssystem som är det kanske mest generösa i världen och är ansvarig politiker för detta måste man också kunna säga det. Det blir en märklig diskussion när man diskuterar förbättringar om man inte har en utgångspunkt om var man befinner sig. Därmed tycker jag att det fortsatt är relevant att tala om det. Vi har, som sagt, visat i ord och handling att vi är beredda att göra förbättringar. Diskussionen om arbete vid sidan av studierna är spännande därför att den rymmer dels en praktisk aspekt, nämligen att det är bra att man får pengarna att räcka till, dels en annan aspekt, nämligen att det blir lättare att få jobb och att man är mer anställningsbar. Jag har förståelse för att det kan se olika ut beroende på vad man läser. Men faktum är att inte ens om man jobbar med någonting som är helt bortkopplat från utbildningen spelar det någon roll. Det visar sig att man ändå är mer anställningsbar. Även om man har jobbat på och läser till civilingenjör är det just det faktum att man har visat prov på att man har varit ute på arbetsmarknaden som gör att man då blir mer anställningsbar. Det tycker jag är bra. Sedan kan jag återigen konstatera att av landets studenter brukar uppge att de jobbar extra, och av landets studenter brukar uppge att studierna motsvarar heltidsstudier. Vi har sett siffrorna förut. Om det är exakt samma kan man diskutera. Men nog är det en intressant jämförelse. Slutligen kan jag inte låta bli att ställa en fråga till . Här har man talat om att det inte sker några förbättringar. Sedan konstaterar CSN att köpkraften för studiemedlet är den högsta . Min fråga blir: Tycker inte att det är lite jobbigt att bli omkörd från höger? 181 (V) replik: Man kan alltid jämföra sig med dem som är sämre. Jag kan också skriva under på att vi har ett generöst studiemedelssystem jämfört många andra länder. Men vi har också högre ambitioner än så. Vi anser att alla ska ha rätt till utbildning. Det ställer också höga krav på att man ska se till att alla faktiskt har möjlighet att vidareutbilda sig, oavsett om det handlar om vuxenutbildningen eller om den högre utbildningen. Jag ser ett stort problem med Arbetsförmedlingens siffror som visar att av de arbetslösa som saknar gymnasieutbildning är . Ser inte detta problem? Ser inte heller det problem som många rektorer på landets högskolor och universitet talar om, nämligen att studenterna inte har tid att ägna sig åt studierna på grund av att de måste lägga så mycket tid på att klara av sin studieekonomiska situation? Det är därför vi menar att det inte är rimligt att studenterna lever under fattigdomsgränsen. Vi vill att heltidsstudier också ska ses som en heltidssysselsättning. 182 (M) replik: Jag tycker att det är bra att även är beredd att säga att det är ett generöst studiestödssystem. Då har vi en gemensam utgångspunkt. Utifrån det kan man diskutera vilka förbättringar som man ska göra. När det sägs att det är ett bekymmer att studenterna på många ställen inte har tid med studierna för att de måste jobba extra får man vara lite försiktig med retoriken. Då är man lätt tillbaka till att det låter som att det är ett absolut krav. Det är klart att vår och allas utgångspunkt är att vi har ett stöd där extraarbete ska ske vid sidan av. Det ska ske just för att studenterna ska kunna skapa sig en bättre ekonomisk situation om de vill och kan det. Men det ska inte vara en förutsättning för att kunna studera. Då blir det svårt att hävda att den situationen på något sätt har blivit sämre när vi ser att köpkraften har blivit större för studiemedlet och med de satsningar som vi har gjort. Jag tycker att detta är en balansgång. Jag är beredd att diskutera ytterligare förbättringar framöver. En sådan sak gäller den studiesociala kommittén som man skulle kunna diskutera mer framöver och kanske tilläggslån under vissa tider då det är svårt att få pengarna att räcka till. Jag har lätt att föreställa mig att det kan finnas utbildningar där man under vissa tider kan jobba extra vid sidan av studierna men att det under andra tider av utbildningen är svårare. Låt oss diskutera hur man gör sådana förbättringar. Men vi har ett bra och ett generöst system, och vi är överens om att vi ska göra det bättre. 183 (FP): Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande. Jag kommer att fokusera just på studiestödet. Vi har anledning att tala om många olika aspekter vad gäller utbildningspolitiken i bred mening när vi ska ha budgetdebatten. Regeringen föreslår att anvisas till sju anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd. Fem av anslagen har inte lett till några motionsyrkanden. Men vad gäller studiemedel har samtliga oppositionspartier olika motionsförslag. Utskottsmajoriteten ställer sig bakom regeringens förslag. Regeringen redovisar skäl till förändringar vad gäller anslaget studiehjälp. En sådan förändring har varit det fjärde tekniska året i gymnasiet som har renderat förändringar vad gäller ökat behov av studiehjälp. Men det finns också andra förändringar. Befolkningsframskrivningarna från visar att antalet ungdomar i aktuella åldrar nådde sin topp och kommer att minska med . Det medför förändringar vad gäller studiebidraget, inackorderingstillägget och det extra tillägget. Regeringen gör bedömningen att den tillfälliga satsningen på arbetslösa ungdomar i åldrarna som saknar fullständig grundskole- och gymnasieutbildning bör förlängas, så att dessa ungdomar under vissa förutsättningar kan få den högre bidragsnivån inom studiemedlet även för studier på grundläggande eller gymnasial nivå som påbörjas . Ca 1 000 ungdomar kommer att omfattas av satsningen , ca 500 ungdomar 2013 och ca 250 ungdomar 2014. Därför bör anslaget utökas med . En förändring som inte bedöms medföra några ökade utgifter för studiestöd men som naturligtvis måste nämnas är frågan om studiemedel på program på heltid där antalet veckor är färre än 40. Det rör framför allt de tekniska utbildningarna. Studiemedel för studier på ett utbildningsprogram som omfattar 60 högskolepoäng under ett normalstudieår får lämnas på heltid även om studierna bedrivs under ett färre antal veckor, dock minst . Detta gäller dock bara för studier på utbildningsprogram som före har haft ett sådant upplägg. Men regeringen gör bedömningen att detta bör gälla även för studier på utbildningsprogram som har startat eller senare, dock längst till och med utgången av 2014. Det är en viktig förändring. När det gäller satsningar på yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning anvisas medel för en utökad satsning med ca 5 000 platser , och beräknas medel för ca 1 000 platser. Satsningen bedöms öka utgifterna för studiemedel med 2012. Det är viktigt att återkomma till de satsningar som görs. Det låter ibland från oppositionen som om ingenting görs. De omfattande satsningarna finns att ta del av. Medel anvisas för en tillfällig satsning inom som motsvarar ca 1 000 platser , och beräknas medel för ca 500 platser. Satsningen bedöms öka utgifterna för studiemedel med ca 2012. I budgetpropositionen avsattes medel för att kommunerna skulle bedriva lärlingsutbildning inom den gymnasiala vuxenutbildningen. Sammantaget motsvarar satsningen 5 900 årsplatser 20112014. Det medför också behov av ökade studiemedel på 2012. Utskottets majoritet välkomnar regeringens tidigare och aktuella satsningar på fler utbildningsplatser. Studiestödet fyller en viktig funktion för att möjliggöra studier. Jag ska också beröra studiemedelsnivåerna och utvecklingen. Jag vill då påminna om att studiemedlet höjdes med per studiemånad . konstaterade i en jämförelse med konsumentprisindex att studiemedlets köpkraft var den högsta sedan det moderna studiemedelssystemet infördes , vilket tidigare talare också har varit inne på. Därefter har studiemedlet höjts med ytterligare . Det innebär att studiemedlet uppgår till per studiemånad vid heltidsstudier. Jag gick in och tittade på statistiken på CSN:s hemsida. Där kan man konstatera att , då Socialdemokraterna hade regeringsmakten, fick man för 20 veckors heltidsstudier . Det gjordes en förändring med någon månad retroaktivt, och med höjningen blev det för samma antal veckor. , 2011, uppgår ersättningen till . Vi måste notera att det har skett en markant förbättring genom de förstärkningar som är gjorda. Utöver det, som var inne på, har också fribeloppet höjts. Det är möjligt att arbeta vid sidan om studierna, och det ska inte påverka studiemedelsnivån. Dessutom är nivåerna i studiemedelssystemet indexerade med prisbasbeloppet för att kompensera för prisutvecklingen. Jag ska beröra några andra siffror som kan vara viktiga att ha med i debatten. CSN betalade ut i studiebidrag. Det är ganska mycket. studerade drygt 333 000 personer i på eftergymnasial nivå med studiemedel, vilket var fler än . Av studiestödstagarna på eftergymnasial nivå hade studielån. Ca 30 300 personer fick studiemedel för eftergymnasiala studier utomlands. Lånebenägenheten för samtliga utbildningsnivåer var . Denna enkla genomgång, herr talman, av hur mycket studiestöd som används är viktig att ha med i debatten. Konkreta åtgärder har förbättrat villkoren för studerande. har ett generöst studiestöd som ger många studerande ekonomiska möjligheter att utbilda sig. Mot dessa satsningar står en opposition med olika förslag och med olika inriktning. (Applåder) I detta anförande instämde (FP). 184 (C): Ska fortsätta att vara ett öppet, innovativt och rikt land där alla har möjlighet att förverkliga sina drömmar, nå sin fulla potential eller göra en klassresa krävs en väl utbyggd högre utbildning och ett studiemedelssystem som är generöst och tillgängligt för alla. Denna debatt handlar, som de flesta debatter, om hur vi ska göra och i detta fall studiemedelssystemet ännu lite bättre. Men vi kan ändå konstatera, som tidigare talare har varit inne på, att är ett bra land för dem som vill studera. Vi kan också konstatera, som tidigare talare har gjort, att det finns en bred politisk enighet kring dessa frågor. På ett sätt manifesteras detta i det faktum att oppositionspartiernas särskilda yttranden till största delen handlar om helt andra politikområden än just studiemedel. Det finns inte så mycket att bli arg över. har situationen gått från bra till ännu bättre för landets studenter. Tillskottet på nära , , för en heltidsstudent märks tydligt i en students plånbok det vet jag av egen erfarenhet. Budskapet från CSN är lika tydligt det är helt fantastiskt att sällan eller aldrig har en student i fått så mycket för sitt studiemedel, justerat för KPI och så vidare. Vi kan ändå inte tala om studenterna som en särskilt köpstark grupp, men kanske har studenter i aldrig varit köpstarkare än . En annan positiv förändring är att vi höjde fribeloppet till nästan , , . Det finns fortfarande studenter som slår i taket och som straffas för att de tjänar för mycket. Men denna grupp är mycket mindre än vad den har varit . Vi anpassar politiken. Vi anpassar systemen efter verkligheten. Det finns och har funnits en stor grupp studenter som vill jobba på sidan om, som ser ett mervärde och som vill göra sin situation lite bättre men har haft svårigheter med det. Man har fått deala med sina arbetsgivare för att få ut lönen i stället för december för att inte bli straffade av systemet. Det är inte lika vanligt längre, och det är tack vare en modern regering som ser och möter detta. Vi i ser att det är bra för alla parter om studenter kan kombinera studier och arbete om de själva vill. Ett gammalt centerförslag, utöver att höja och gärna ta bort fribeloppet, är att skapa ett koncept som kallas studentmedarbetare där syftet är just detta. Vi är övertygade om att en större integration mellan skola eller lärosäten och arbets- och näringsliv är till gagn för såväl studenterna som näringslivet och lärosätena. Även om snittstudenten de stora grupperna studenter har det bättre , eller kanske än någonsin, finns det grupper av studenter som fortfarande har en otillfredsställande situation. Det finns till och med grupper som inte blir studenter på grund av att de ser svårigheterna att bli det. Detta gäller inte minst studenter med barn. Det gäller studenter som vill studera vidare i livet. Tröskeln att gå från arbetsliv till att börja studera är såklart relativt hög. Den kommer antagligen alltid att vara det det handlar om ett ganska rejält ekonomiskt avbräck. Har man barn är denna tröskel extra hög. Här kan vi skönja vissa förbättringar. Studiemedelshöjningen gäller givetvis även föräldrar. Men fortfarande finns det mycket kvar att göra. Hit finns det anledning att rikta uppmärksamhet och resurser . Andra saker när det gäller det livslånga lärandet, att komma in i högre studier i senare skeden i livet, med eller utan barn, är att det krävs mer än att bara se på studiemedlet. Jag och vill på olika sätt gynna människor som satsar på sig själva. Man ska kunna lägga undan en slant för att till exempel starta företag eller börja studera i ett senare skede i livet och ha en lite bättre ekonomisk standard, så att det inte blir ett för stort tapp. Vi framstår väl mer och mer som sparandepartiet i svensk politik. Vi driver just de här frågorna om att på olika sätt gynna svenskens sparande. Ett annat förslag som jag vill lyfta fram här som inte är direkt kopplat till studiemedelssystemet men ändå är att möjliggöra för studenter att plugga enligt ett treterminssystem, i stället för dagens höst- och vårterminer. Ännu mer positiv än jag är till ett treterminssystem är jag till våra lärosätens autonomi. Det slutgiltiga avgörandet huruvida vi ska få ett treterminssystem ska fattas av rektorer och av dem som lägger upp utbildningarna. Det vore dock en spännande tanke att man på vissa lärosäten skulle kunna bli sjuksköterska eller civilingenjör på lite , utan det långa sommarlov som svenska studenter har. Jag nämner detta eftersom det är en annan sida av det mynt som är ett gott klimat för studenter med barn eller studenter mitt i livet. Vissa vill växla spår och studera men finner av olika anledningar att det inte går. Studiemedel kan vara en sak, studieformer kan vara en annan och möjligheten att själv finansiera genom sparande kan vara en tredje. Lösningen är inte bara studiemedel. Som var inne på går studentbudgetarna ihop för kanske första gången någonsin för den genomsnittliga studenten. Det här är historiskt. Det känns fantastiskt att kunna vara med i ett regeringsparti som får detta på plats under vad som verkar bli en serie av långkonjunkturer. Trots det kan vi prioritera detta. Det är därför jag har ägnat en så stor del av mitt anförande åt just de grupper av studenter som inte omfattas av den där enkla uträkningen man ser i tidningen. Det finns grupper av studenter vilkas behov vi måste fortsätta att möta, just för att främja ett livslångt lärande, och det som vi står och skryter om och är nöjda över att ha fått på plats måste gälla så många som möjligt, även dem som börjar plugga och dem som börjar plugga och har barn. 185 (KD): är en kunskapsnation. Det är viktigt att vi gör allt för att befästa, bevara och utveckla som just en kunskapsnation. Det är genom kunskap vi som ett litet land kan hävda oss i en global marknadsekonomi. Vi måste säkra en plats i framkant. Tillväxten i en global värld styrs mer och mer av kunskap. För att klara att möta internationell konkurrens och skapa ekonomisk tillväxt måste vi i ha välutbildad arbetskraft, och för att locka allt fler att utbilda sig krävs generösa och rimliga villkor för finansiering av studietiden. har varit pådrivande för att förbättra studenters ekonomiska villkor och göra det möjligt för fler att studera, även i olika faser i livet. Det är extra positivt att ta del av statistik som visar att har ett av världens mest generösa studiestöd. Det anpassade studiemedelssystemet bidrar till effektiva studier genom att studenten får arbetsro och kan fokusera på sina studier. Det ger en rent materiell trygghet under rimliga förhållanden. ser trygghet och frihet kombinerat med ansvar som avgörande faktorer för att människor ska lyckas med sina studier. Morgondagens och dagens studenter är människor i varierande åldrar, med skiftande behov. Friheten innebär att kunna välja studieinnehåll men även lärosäte såväl i vårt land som i andra länder och att få chansen att försörja sig själv och kanske även sin familj på en bättre nivå. Studenter ska få förena arbete med studier utan att mista förmåner. Det ska vara ett fritt val vilken levnadsnivå man väljer att leva på. Ansvaret för att studierna fullföljs läggs på individen. Det gäller ju för alla. Fribeloppsgränserna har förbättrats . Men vi kristdemokrater vidhåller fortfarande att fribeloppet helt ska tas bort. Vi har ingen högsta nivå för hur mycket en arbetare tillåts arbeta. Ett sådant krav ska vi inte heller lägga på våra studenter. För mig som kristdemokrat är det viktigt att alla får möjlighet att ta del av studiestödet utifrån villkoren att ansvaret för fullföljandet av studierna uppfylls. Ju fler människor ur olika faser i livet som utgör vår utbildade arbetskraft, desto starkare bildningsideal får vi. Det innebär framför allt att fler människor med adekvat utbildning står till forskningens, kunskapsutvecklingens och arbetslivets förfogande. Alliansregeringens fokus på just flexibilitet och anpassbarhet är helt rätt i tiden. Jag ser med spänning fram mot regeringens bedömning av hur regelverket för studerande vid sjukdom ska förbättras. Jag vill i det sammanhanget påtala att den parlamentariskt sammansatta kommitténs direktiv Hållbara försäkringar vid sjukdom och arbetslöshet (dir. 2010:48), som bland annat har i uppgift att analysera och föreslå regler för hur arbetsförmåga och studieförmåga ska kunna kombineras på bästa sätt, kommer att ligga till grund för regeringens kommande bedömning. kommer noga att bevaka utredningens framskridande och hoppas att det blir ytterligare en indikator som bidrar till helheten och att det i slutändan underlättar för dem med nedsatt arbetsförmåga, så att de får nya möjligheter att också utbilda sig. Trygghet och frihet under ansvar det är grund för studiemedelspolitiken. Bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga motioner och reservationer! I detta anförande instämde och (båda KD) samt (C). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 19 § (forts. från prot. 48) Hälsovård, sjukvård och social omsorg (forts. SoU1) 186 (KD): Den hälsovård, sjukvård och sociala omsorg som den här debatten gäller är omfattande. Jag vill lyfta ett par områden som jag upplever som väldigt viktiga. Det ena är situationen för personer med funktionsnedsättning. Det andra gäller barns rättigheter.